Velkommen til Grønlands statistiske eBog

Uddrag fra Statistisk årbog

Forord

Statistisk årbog har været udgivet på papir i perioden 1969-2009 og har igennem alle år været den vigtigste samfundsbeskrivende bog om Grønland. Grønlands Statistik overtog ansvaret for bogen kort tid efter kontorets oprettelse i 1989 og når vi med 2009-udgaven ophørte med at udgive Årbogen i bog-form var det for i stedet at følge med tiden og fokusere på web-baseret sammenhængende og aktuel formidling af vort arbejde.

Den ebog du læser her blev dannet 04-07-2014 08:05:29 og du kan til enhver tid hente nyeste udgave af de valgte kapitler fra http://www.stat.gl/sad

Ebogen kan hentes som enten epub eller pdf.

Hvis du ønsker at hente hele Årbogen med alle kapitler finder du Statistisk Årbog, 1. juli 2014

Som pdf her http://www.stat.gl/sa/sad2014.pdf

Som epub her http://www.stat.gl/sa/sad2014.epub

Har du behov for at referere til en bestemt tabel eller oplysning i Årbogen anbefaler vi at henvise til en af disse versioner : fx

Grønlands Statistik, Statistisk Årbog 2014, Befolkning, Figur 2

Du vil fremover kunne finde denne version på vores hjemmeside

God læselyst

Statistikchef Anders Blaabjerg

1. Politiske og administrative forhold

2013-12-02

Selvstyret

Grønlands Selvstyre består af Inatsisartut (Landstinget), som er en folkevalgt samling (lovgivende magt), og af Naalakkersuisut (udøvende magt), der har ansvaret for den overordnede offentlige administration. Pr. 21. juni 2009 blev Hjemmestyret erstattet af Selvstyre.

Se mere på adressen: www.naalakkersuit.gl

Inatsisartut

Den folkevalgte forsamling eller Grønlands parlament, Inatsisartut, blev oprettet ved indførelsen af hjemmestyre den 1. maj 1979. Inatsisartut har 31 folkevalgte medlemmer.

Året i Inatsisartut indledes den anden fredag i september og varer til samme fredag det følgende år. Inatsisartut samles mindst to gange årligt til ordinære samlinger. Hvis særlige omstændigheder gør det nødvendigt, kan Inatsisartut indkaldes ekstraordinært.

Se mere om Inatsisartut på denne hjemmeside: www.inatsisartut.gl

Formandskabet for Inatsisartut og udvalg

Inatsisartut har et formandskab, også kaldet et præsidium, der består af formanden plus fire medlemmer af Inatsisartut.

Formanden har blandt andet til opgave:

at repræsentere Inatsisartut udadtil

at lede møderne i Inatsisartut

at drage omsorg for at Inatsisartut og udvalgenes arbejde tilrettelægges og afvikles forsvarligt

at administrere det grønlandske medlemskab af Nordisk Råd og forbindelsen til det danske Folketing.

Inatsisartut nedsætter en række udvalg. Hvert udvalg kan bestå af op til syv medlemmer, som ikke samtidig må være medlem af Naalakkersuisut.

Udover Formandskabet for Inatsisartut er fem af udvalgene - de såkaldte "Lovpligtige udvalg" - obligatoriske, hvilket vil sige, at de skal nedsættes. Det drejer sig om:

Finans- og Skatteudvalg

Lovudvalg

Revisionsudvalg

Udenrigs- og Sikkerhedspolitisk Udvalg

Udvalg til Valgs Prøvelse

Derudover nedsætter Inatsisartut en række stående udvalg, hvis antal og arbejdsområder Inatsisartut frit kan fastsætte fra år til år. I denne periode har Inatsisartut følgende stående udvalg:

Anlægsudvalg

Erhvervsudvalg

Familie- og Sundhedsudvalg

Fiskeri-, Fangst- og Landbrugsudvalg

Frednings- og Miljøudvalg

Råstofudvalg

Udvalget for Kultur, Uddannelse, Forskning og Kirke

Bureau for Inatsisartut

Bureau for Inatsisartut varetager den daglige administration. Administrationen er underlagt Formandskabet for Inatsisartut.

Den øverste administrative myndighed er generalsekretæren. Bureauet for Inatsisartut har med formandskabssekretariatet og kommunikations- og projektafdelingen to stabsfunktioner, der bistår bureauets fem linjefunktioner, som består af et udvalgssekretariat, en juridisk afdeling, en tolkeafdeling, en serviceafdeling og en økonomiafdeling.

Lovgivning

Forslag til ændringer af love, nye love og forordninger fremsættes normalt af Naalakkersuisut, men kan også fremsættes af et enkelt medlem af Inatsisartut. Alle forslag til love og forordninger gennemgår tre behandlinger i Inatsisartut.

Valgperiode

Inatsisartut vælges for en fireårig periode, men der kan udskrives og afholdes valg, før den ordinære valgperiode udløber. Det senest afholdte valg var den 12. marts 2013. Siden indførelse af hjemmestyre i 1979 er der afholdt elleve valg. Læs mere om perioderne under afsnittet Valg til Inatsisartut.

Inatsisartut udpeger efter nyvalg en ombudsmand, hvis opgave det bl.a. er at påse, at Naalakkersuisuts og kommunernes administration er i overensstemmelse med lovgivningen og god forvaltningsskik.

Se mere om valg på denne hjemmeside: www.valg.gl

Ombudsmanden for Inatsisartut

Ombudsmanden for Inatsisartut vælges af Inatsisartut og fører på Inatsisartuts vegne kontrol med, at selvstyrets og kommunernes forvaltning sker i overensstemmelse med gældende ret og god forvaltningsskik.

Ombudsmanden er i udøvelsen af sit hverv uafhængig af Inatsisartut og af politisk indflydelse. Ombudsmanden afgiver en årlig beretning til Inatsisartut om sin virksomhed. Beretningen trykkes og offentliggøres.

Se mere om Ombudsmanden for Inatsisartut på denne hjemmeside: www.ombudsmand.gl

Oversigt 1.1. Sager behandlet af Ombudsmanden for Inatsisartut

| 1999 | 2000 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
Oprettede sager | 110 | 82 | 108 | 92 | 117 | 86 | 86 | 114 | 94 | 86
Sager, taget op af egen drift | 23 | 30 | 24 | 5 | 21 | 21 | 8 | 2 | 11 | 3
Vejledninger | 139 | 80 | 138 | 108 | 143 | 111 | 91 | 63 | 62 | 30
Afviste klager 1) | 71 | 62 | 99 | 63 | 69 | 48 | 61 | 69 | 89 | 119
Afsluttede sager | 49 | 52 | 16 | 35 | 26 | 19 | 22 | 18 | 24 | 13

Noter: 1) Fordelingen af de afviste klager fremgår af Tabel 1.

Kilde: Ombudsmanden for Inatsisartut

Sagsbehandling i den offentlige forvaltning

Sagsbehandlingen er underlagt lovgivningen i henhold til sagsbehandlingsloven og offentlighedsloven samt ulovbestemte almindelige forvaltningsretlige grundsætninger.

Sagsbehandlingsloven skal medvirke til at forbedre sagsbehandlingen i den offentlige forvaltning og øge sikkerheden for, at forvaltningens afgørelser er lovlige og rigtige.

Offentlighedsloven indeholder bestemmelser om borgerens ret til aktindsigt i sager, der er eller har været under behandling i den offentlige forvaltning.

Samtlige love, bekendtgørelser og forordninger siden hjemmestyrets indførelse i 1979 findes på denne hjemmeside: www.lovgivning.gl

Naalakkersuisut(udøvende magt)

Naalakkersuisut er Grønlands regering, udpeget af Formanden for Naalakkersuisut. Formanden for Naalakkersuisut vælges af Inatsisartut (lovgivende magt). De øvrige medlemmer af Naalakkersuisut vælges af Inatsisartut efter indstilling af formanden for Naalakkersuisut. Naalakkersuisut er politisk ansvarligt for selvstyrets daglige drift. Naalakkersuisut er opdelt i et antal ressortområder.

Under hvert enkelt medlem af Naalakkersuisut er der et departement, som varetager lovgivningen og generelle sager. Under departementerne er der direktorater og styrelser til forvaltning af en række specifikke områder. Naalakkersuisuts forvaltning foregår inden for rammerne af love og bevillinger, der er vedtaget af Inatsisartut.

Inatsisartut fører kontrol med Naalakkersuisuts arbejde, bl.a. ved revision af landskassens regnskab. Desuden er det Inatsisartuts ombudsmands opgave at føre kontrol med, at Naalakkersuisut administrerer i overensstemmelse med lovgivningen og god forvaltningsskik.

Oversigt 1.2. Naalakkersuisut koalitioner

| Landsstyrekoalitionens sammensætning | Landsstyreformand
1979 | Siumut: 5 | Jonathan Motzfeldt
1983 | Siumut: 6 | Jonathan Motzfeldt
1984 | Siumut: 5, Inuit Ataqatigiit: 2 | Jonathan Motzfeldt
1987 | Siumut: 5 Inuit Ataqatigiit: 2 | Jonathan Motzfeldt
1988 | Siumut: 5 | Jonathan Motzfeldt
1991 | Siumut: 5 Inuit Ataqatigiit: 2 | Lars Emil Johansen
1995 | Siumut: 5 Atassut: 2 | Lars Emil Johansen
1999 | Siumut: 5 Inuit Ataqatigiit: 2 | Jonathan Motzfeldt
2001 | Siumut: 5 Atassut: 2 | Jonathan Motzfeldt
Dec 2002 | Siumut: 4 Inuit Ataqatigiit: 3 | Hans Enoksen
Jan 2003 | Siumut: 4 Atassut: 3 | Hans Enoksen
Sep 2003 | Siumut: 4 Inuit Ataqatigiit: 4 | Hans Enoksen
Dec 2005 | Siumut: 4 Inuit Ataqatigiit: 2 Atassut 2 | Hans Enoksen
Maj 2007 | Siumut: 4 Atassut: 3 | Hans Enoksen
Juni 2009 | Inuit Ataqatigiit: 6 Demokraterne: 2 Kattusseqatigiit Partiiat: 1 | Kuupik Kleist
Marts 2013 | Siumut: 6 Atassut: 1 Partii Inuit: 1 | Aleqa Hammond
November 2013 | Siumut: 7 Atassut: 2 | Aleqa Hammond

Kilde: Grønlands Statistik

Grønlands Repræsentation i København

Grønlands repræsentation i København sorterer under Formandens Departement. Repræsentationen har til huse i Kongelig Grønlandske Handels tidligere pakhus på Nordatlantens Brygge i Strandgade sammen med Færøernes repræsentation og Islands ambassade.

Repræsentationens opgave er at repræsentere selvstyret over for danske og udenlandske myndigheder og at servicere Naalakkersuisut, Inatsisartut, centraladministrationen i Nuuk, selvstyrets virksomheder og kommunerne og i det hele taget at varetage opgaver, der er mest hensigtsmæssige at løse i eller fra Danmark.

Grønlands Repræsentation i Bruxelles

Grønlands repræsentation i Bruxelles sorterer under Formandens Departement.

Repræsentationen er placeret i Bruxelles og deler adresse med Færøernes repræsentation, Danmarks EU-repræsentation og Danmarks ambassade i Belgien.

Det er repræsentationens overordnede opgave at varetage Grønlands interesser i EU. Grønland er tilknyttet OLT-associeringen (Oversøiske Lande og Territorier) der udspringer af den forfatningsmæssige tilknytning, som Grønland har til Danmark og EU.

Grønland har også en række aftaler som regelmæssigt skal evalueres og forhandles med EU, såsom Partnerskabsaftalen med fokus på uddannelsesområdet og Fiskeripartnerskabsaftalen.

Links

Se mere om Grønlands Selvstyret, Naalakkersuisut og Grønlands repræsentationer på denne hjemmeside: www.naalakkersuisut.gl

Grønlands selvstyreordning

Folketinget vedtog efter vedtagelse i Landstinget og folkeafstemning i Grønland den 19. maj 2009 forslag til lov om Grønlands Selvstyre, som trådte i kraft den 21. juni 2009. Loven bygger på det forslag til lov, der var indeholdt i Grønlandsk-dansk selvstyrekommissions betænkning om selvstyre i Grønland fra april 2008.

Selvstyret kan ifølge loven beslutte at overtage en række nye ansvarsområder, bl.a. retsplejen, herunder oprettelse af domstole, kriminalforsorgen, politiet, selskabs-, regnskabs- og revisorområdet, råstofområdet, luftfartsområdet, det person-, familie- og arveretlige område, udlændingeområdet og grænsekontrollen, arbejdsmiljø, samt finansiel regulering og tilsyn. Selvstyret overtog den 1. januar 2010 råstofområdet og arbejdsmiljø for off-shorearbejde.

Overtagelse af et sagsområde indebærer, at selvstyret overtager den lovgivende og udøvende magt på området. Følgende områder kan som følge af hensynet til rigsfællesskabet og særlige bestemmelser i grundloven ikke overtages: statsforfatningen, statsborgerskab, højesteret, udenrigs-, forsvars- og sikkerhedspolitik samt valuta- og pengepolitik.

Med selvstyreloven indførtes en ny økonomisk ordning, som indebærer, at selvstyret overtager finansieringen af et sagsområde fra tidspunktet for overtagelsen. Statens tilskud til selvstyret er fastsat i loven til 3,4 mia. kr. årligt (2009-pris- og lønniveau) og reguleres årligt i overensstemmelse med stigningen i det generelle pris- og lønindeks på den danske finanslov. Såfremt selvstyret får indtægter fra råstofaktiviteter, reduceres statens tilskud til selvstyret med et beløb, der svarer til halvdelen af de indtægter, som i det pågældende år ligger over 75 mio. kr. (2009 pris- og lønniveau). Såfremt råstofindtægterne reducerer statens tilskud til nul kr., indledes der forhandlinger mellem Grønland og Danmark om de fremtidige økonomiske relationer mellem staten og selvstyret.

Selvstyreordningen indebærer en samlet regulering af de udenrigspolitiske forhold for Grønland. Fuldmagtsordningen, hvorefter Naalakkersuisut på rigets vegne kan forhandle og indgå folkeretlige aftaler med fremmede stater og internationale organisationer, er således inkorporeret i selvstyreloven. Endvidere er gældende aftaler mellem regeringen og Naalakkersuisut og praksis vedrørende inddragelse af de grønlandske myndigheder i udenrigspolitiske spørgsmål nu en del af loven.

Det grønlandske sprog er i henhold til selvstyreloven det officielle sprog i Grønland. Dansk kan dog stadig anvendes i offentlige anliggender.

Statsadministrationen

Den grønlandske selvstyreordning hører under Statsministeriets ressort. De enkelte danske ministerier varetager sager vedrørende Grønland på områder, der svarer til deres danske ressortområde, herunder sager på områder, som er overtaget af selvstyret, fx vedrørende internationale forpligtelser.

Se mere om samarbejdet mellem de danske myndigheder og selvstyret på denne hjemmeside: www.stm.dk

Rigsombudsmanden i Grønland

Rigsombudsmanden i Grønland er en institution under Statsministeriet, der fungerer som bindeled imellem rigsmyndighederne og selvstyret.

Forelæggelser af rigslovgivning for Grønlands Selvstyre sker via rigsombuddet eller med samtidig kopiorientering af rigsombuddet. Rigsombuddet yder efter anmodning bistand med oversættelse af rigsmyndighedernes retsforskrifter.

Rigsombudsmanden i Grønland er rigsmyndighedernes øverste repræsentant i Grønland.

Rigsombudsmanden i Grønlands opgaver er bl.a.

·         at fungere son bindeled mellem regeringen og Naalakkersuisut.

·         at følge Inatsisartuts samlinger, og holde de danske myndigheder orienteret om udviklingen og forholdene i Grønland.

·         at forestå afholdelse af valg til Folketinget samt folkeafstemninger, der er besluttet af Folketinget.

·         at udstede transittilladelser til forsvarsområdet i Pituffik til danske statsborgere med bopæl i Grønland. Rigsombudsmanden i Grønland medvirker desuden ved planlægning og afvikling af officielle besøg.

·         at administrere som overøvrighed væsentlige dele af den familieretlige lovgivning i Grønland. Det drejer sig først og fremmest om adoptionslovgivningen, ægteskabslovgivningen, dele af myndighedsloven og dele af navnelovgivningen.

·         at behandle ansøgninger om bevilling af fri proces til retssager, som skal versere ved kredsretterne, Retten i Grønland og Grønlands Landsret.

Se mere om disse og rigsombudsmandens øvrige opgaver på adressen: www.rigsombudsmanden.gl

Udenrigs- og Sikkerhedspolitik

Den danske regering har fortsat kompetencen vedrørende udenrigs- og sikkerhedspolitik. Naalakkersuisut har bemyndigelse til at forhandle og indgå aftaler med andre stater og internationale organisationer, så længe det omhandler forhold som alene vedrører Grønland inden for områder som er fuldstændigt hjemtagne. Disse forhold varetages af Udenrigsdirektoratet under Formandens Departement i nært samarbejde med det danske Udenrigsministerium.

Konsulater og repræsentationer

Følgende lande har honorære konsulater eller generalkonsulater i Grønland: Norge, Island, Sverige, Canada, Frankrig, Belgien, Luxembourg og Holland, alle otte med sæde i Nuuk. Endvidere har Island et honorært konsulat i Tasiilaq, Letland har et i Qaqortoq og Italien har konsulat i Ilulissat.

I henhold til Lov om Grønlands Selvstyre har Grønland mulighed for at udstationere repræsentanter ved de danske ambassader i udlandet. Selvstyret har derfor en repræsentation i Bruxelles og det forventes at Grønlands Repræsentation i Washington åbnes i løbet af foråret 2014.

Arktisk Råd

Arktisk Råd har følgende medlemmer: USA, Canada, Rusland, Finland, Sverige, Norge, Island og Danmark/Grønland/Færøerne. Seks arktiske oprindelige folks organisationer deltager i rådets arbejde: Aleut International Association (AIA), Arctic Athabaskan Council, Gwich'in Council International, Inuit Circumpolar Council (ICC), Raipon og the Saami Council.

Rådets videnskabelige arbejde er organiseret i seks arbejdsgrupper, hvoraf Grønland aktivt deltager i og bidrager til hovedparten.

Sverige varetog formandskabet for Arktisk Råd i årene 2011-2013.. I juni 2013 overtog Canada formandskabet i Arktisk Råd.

Se mere om Arktisk Råd på denne hjemmeside: www.arctic-council.org

Det nordiske samarbejde

Det officielle nordiske samarbejde er fastagt i Helsingforsaftalen fra 1962. Den er ændret ved flere lejligheder senest i 1996. Grønland blev indskrevet i Helsingforsaftalen med virkning fra 1. januar 1984 på linje med Færøerne og Åland. Helsingforsaftalen er en samarbejdsaftale mellem Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige. Helsingforsaftalen indeholder reglerne for Nordisk Råds og Nordisk Ministerråds arbejde

Nordisk Råd

Grønland har to medlemmer i Nordisk Råd, som er parlamentarikernes samarbejdsorgan. Medlemmerne vælges af Inatsisartut. Rådet sender vedtagne anbefalinger (rekommandationer) til Nordisk Ministerråd eller til de fem nordiske lande eller de selvstyrende områder.

Nordisk ministerråd

Nordisk Ministerråd er regeringernes fælles samarbejdsorgan. Ministerrådet er ikke et overstatsligt organ og arbejder ud fra princippet om konsensus (enighed). Grønland har ret til at stille forslag og deltage i alle forhandlinger. Grønland har ikke stemmeret i Ministerrådet, men kan tilslutte sig Ministerrådets beslutninger.

Ministerrådet har forskellige sammensætninger, afhængig af hvilke spørgsmål om samarbejde, der behandles. Der er 10 fagministerråd og et generelt ministerråd, bestående af samarbejdsministrene.

Statsministrene har det overordnede ansvar for det nordiske samarbejde, mens koordineringen af samarbejdet i Nordisk Ministerråd varetages af samarbejdsministrene.

Hvert land og Grønland, Færøerne og Åland udpeger en samarbejdsminister. Fra Grønland deltager Naalakkersuisoq for Natur, Miljø og nordisk samarbejde

Se mere om Det Nordiske samarbejde og Nordisk ministerråd på denne hjemmeside: www.norden.org

Nordens Institut i Grønland (NAPA)

NAPA er en institution under Nordisk Ministerråd, der har følgende tre hovedopgaver:

·         at udbygge de kulturelle kontakter til det øvrige Norden,

·         at informere i Norden om grønlandske forhold og omvendt, og

·         at støtte og stimulere det grønlandske kulturliv med særlig vægt på børne- og ungeområdet.

Se mere om NAPA på denne hjemmeside: www.napa.gl

Vestnordisk Råd

Det vestnordiske parlamentariske samarbejde foregår i Vestnordisk Råd. Hvert parlament i Island, Færøerne og Grønland udpeger 6 medlemmer til Vestnordisk Råd. Rådet har eget sekretariat, som er tilknyttet Islands Alting. Det praktiske samarbejde varetages fra grønlandsk side af Bureau for Inatsisartut.

Se mere om Vestnordisk Råd på denne hjemmeside: www.vestnordisk.is

Det sociale område

Grønland har tilsluttet sig Den Nordiske Konvention om Social Sikring, der sikrer, at nordiske borgere har ret til familieydelser, pension samt visse rettigheder og ydelser ved arbejdsløshed og på sundhedsområdet.

Grønland er endvidere omfattet af Nordisk Konvention om Social Bistand og Sociale Tjenester.

Grønland er tiltrådt FN's konvention om barnets rettigheder samt FN's konvention om rettigheder til personer med handicap.

Det europæiske samarbejde

Grønlands primære relationer til EU består af følgende aftaler:

·         En protokol til traktaten om Grønlands udmeldelse af EU (â€Grønlandsaftalenâ€).

·         En fiskeriaftale mellem Grønland og EU

·         En associeringsordning for de Oversøiske Lande og Territorier (OLT-aftalen)

·         En partnerskabsaftale mellem Grønland og EU (med fokus på uddannelse 2007-2013)

·                                        

Fiskeriaftalen

Fiskeriaftalen mellem Grønland og EU består dels af en kommercielt baseret fiskeriaftale, dels af en â€fiskeripartnerskabsaftaleâ€. Den kommercielle del baserer sig på EU-fiskekvoter i grønlandsk farvand, hvorimod â€fiskeripartnerskabsaftalenâ€ er et led i bistand af udviklingen af det grønlandske fiskerierhverv.

Territorium og havret

Grønlands søterritorium er 3 sømil. Derudover har Grønland en 200 sømil eksklusiv økonomisk zone, der giver eksklusive rettigheder til bl.a. fiskeri- og råstofressourcer. Hvor denne zone kolliderer med andre landes tilsvarende zoner er der indgået afgrænsningsaftaler på grundlag af midtlinjeprincippet. Det gælder i forholdet til Norge ved Jan Mayen og Svalbard og i forhold til Island og Canada. I forhold til Canada tilbagestår endnu en revision af afgrænsningsaftalen af 1974 vedr. kontinentalsoklen mellem Grønland og Canada samt en aftale om Tartupaluk/Hans Ø, som såvel Canada som rigsfællesskabet gør krav på.

Danmark/Grønland har ratificeret FN's havretskonvention (UNCLOS). Selvstyret deltager i et samarbejde med rigsmyndighederne og Færøerne for at dokumentere krav på kontinentalsoklen udover 200 sømil i henhold til havretskonventionens artikel 76, for Grønlands vedkommende vedr. områder nord for Grønland, nordøst for Grønland og syd for Grønland. Sådanne krav skal dokumenteres videnskabeligt senest 10 år efter ratifikationen, for Grønlands vedkommende senest i 2014. Rigsfællesskabet har i juni 2012 fremsat krav over for FN's kontinentalsokkelkommission vedrørende området syd for Grønland samt for området nordøst for Grønland i 2013. Hvis der er overlap mellem Grønlands og nabostaternes krav på udvidet kontinentalsokkel, skal sådanne spørgsmål løses gennem forhandling.

Se om FN's havretskonvention og kontinentalsokkelkommissionen på adressen: www.un.org

Internationale aftaler

Ud over aftalen med EU (se afsnit Det europæiske samarbejde) har Grønland bilaterale aftaler om fiskeri med Norge, Rusland, Færøerne og Island.

Internationale relationer

Grønland deltager i følgende internationale organisationer om fiskeri og fangst:

·         NAFO (Den Nordvestatlantiske Fiskeriorganisation)

·         NEAFC (Den Nordøstatlantiske Fiskerikommission)

·         NASCO (Den Nordatlantiske Lakseorganisation)

·         IWC (Den Internationale Hvalfangstkommission)

·         NAMMCO (Den Nordatlantiske Havpattedyrkommission)

·         JCNB (Den Canadisk/Grønlandske Fælleskommission om Nar- og Hvidhvaler)

·         CITES (Convention for the International Trade of Endangered Species), herunder Animals Committee

·         IUCN (International Union for the Conservation of Nature)

·         PBSG (Polar Bear Specialists Group)

·         PBRS (Polar Bear Range States)- WITS (Walrus International Technical Specialists)

·         CBird (Circumpolar Seabird Expert Group)

·         CARMA (CircumArctic Rangifer Monitoring and Assessment Network)

Se mere om de enkelte organisationer på adressen: www.naalakkersuisut.gl

Øvrige bilaterale aftaler

Grønland har bilaterale aftaler med Island, Canada (herunder regionale aftaler med Northwest Territories, Québec og Nunavut) og Sydkoreaâ€.

Formålet med aftalerne er primært at opnå samarbejde om uddannelse, erhvervsfremme, ressourcebrug og bæredygtig udvikling.

OLT-associeringen

Også populært kaldet â€OLT-aftalenâ€ er en aftale mellem EU og ø-samfund med grundlovsmæssig tilknytning til EU-medlemslande (typisk tidligere kolonier). OLT-aftalen hjemler bistand fra den europæiske udviklingsfond (EUF), som administreres af EU Kommissionens generaldirektorat for udvikling, hvorfor der er et tæt samarbejde mellem Kommissionen og OLT'erne.

Grønland modtager ikke udviklingsbistand fra den europæiske udviklingsfond, men OLT-aftalen indeholder en række konkrete fordele for Grønland såsom toldfri adgang til EU's marked på fiskeriprodukter, mulighed for re-eksport af rejer og hellefisk fra tredjelande, mulighed for netværk i form af seminarer, workshops og konferencer, adgang til hjælp i tilfælde af naturkatastrofer og adgang til en række EU-programmer. Grønland er ydermere en del af OCTA's bestyrelse, som er bestyrelse for OLT`ernes organisation og var i 2012 formand for OLT Associeringen.

Se mere om OLT på denne hjemmeside: www.octassociation.org

Partnerskabsaftalen

Partnerskabsaftalen er en politisk aftale mellem Grønland og Danmark på den ene side og EU på den anden side. Naalakkersuisut har prioriteret uddannelsesområdet som indsatsområde for perioden 2007-2013, men aftalen lægger op til, at andre områder (for eksempel råstoffer, miljø og fiskeri) vil kunne støttes, forudsat at der eksisterer en strategi for det givne område.

Det globale samarbejde, FN

Grønland deltager løbende i arbejdet i en række FN-organer, herunder FN's Generalforsamling.

Endvidere deltager Grønland i arbejdet med Menneskerettighedsrådet og Ekspertgruppen for Oprindelige Folks Rettigheder.

Endelig deltager Grønland i Permanent Forum for Oprindelige Folks Anliggender, der på bl.a. grønlandsk og dansk initiativ blev oprettet i 2002 som et rådgivende organ under FN's Økonomiske og Sociale Råd (ECOSOC).

Se mere om Menneskerettighedsrådet og Ekspertgruppen for Oprindelige Folks Rettigheder på denne hjemmeside: www.ohchr.org

Det globale samarbejde, WTO

Landsstyret besluttede 28. november 1994, at Grønland skulle følge Rigsfællesskabets optagelse i Verdenshandelsorganisationen (WTO) ved dennes oprettelse i 1995. Formålet hermed er at skabe de bedste rammebetingelser for Grønlands eksport, i kraft af den tryghed det giver handelspartnere at de internationale regler for handel overholdes. Landsstyret besluttede 9. december 2005 at lovgivningen skal bringes i overensstemmelse med WTO's regler. Naalakkersuisut afventer p.t. en afslutning af Doha runden, før end man vil begynde at notificere til WTO.

Se nærmere om WTO på denne hjemmeside: www.wto.org

Forsvar og sikkerhed

Den aftalemæssige ramme om den amerikanske militære tilstedeværelse i Grønland er Forsvarsaftalen af 27. april 1951, der gav USA ret til at oprette baseområder.

Den seneste modernisering af forsvarsaftalen fandt sted ved Igaliku-aftalerne i 2004, der også omfatter et teknisk-økonomisk samarbejde den såkaldte Joint Komité aftale og en miljøaftale.

Northern Periphery Programme

Northern Periphery Programme (NPP) er et EU program under den europæiske regionale udviklingsfond, og har til formål at udvikle erhvervsmuligheder i de perifere egne. Grønland har deltaget i NPP siden 2000.

I 2014 vil programmet blive fornyet. Titlen på det nye program vil være Northern Periphery and Arctic (NPA). Programmet vil gælde i perioden 2014-2020.

Se mere om Northern Periphery Programme på denne hjemmeside: www.northernperiphery.eu

Links

Se mere om Formandens Departement, Udenrigspolitisk Redegørelse, Repræsentationer i udlandet, Fiskeriaftalen, Partnerskabsaftalen, OLT-aftalen, samarbejde med Canada, Forsvar og sikkerhed se på denne hjemmeside: www.naalakkersuisut.gl

Se mere om Det globale samarbejde, FN og Permanent Forum for Oprindelige Folks Anliggender på denne hjemmeside: www.un.org

Kommunerne

Pr. 1. januar 2009 trådte en ny kommuneinddeling i kraft. Grønlands tidligere 18 kommuner blev samlet i fire kommuner:

·         Kommuneqarfik Sermersooq omfatter de oprindelige kommuner Ivittuut, Paamiut, Nuuk, Illoqqortoormiut og Ammassalik.

·         Qaasuitsup Kommunia omfatter de oprindelige kommuner Kangaatsiaq, Aasiaat, Qasigiannguit, Ilulissat, Qeqertarsuaq, Uummannaq, Upernavik og Qaanaaq.

·         Qeqqata Kommunia omfatter de oprindelige kommuner Maniitsoq og Sisimiut.

·         Kommune Kujalleq omfatter de oprindelige kommuner Nanortalik, Narsaq og Qaqortoq.

KANUKOKA er en koordinerende fællesorganisation for de grønlandske kommuner. KANUKOKA er en forkortelse for "Kalaallit Nunaanni Kommunit Kattuffiat", "De Grønlandske Kommuners Landsforening".

Foreningen varetager kommunernes fælles og almindelige interesser, og har endvidere til formål at fremme samvirket mellem kommunerne, samt at bistå kommunerne i deres virksomhed.

Landsforeningen blev stiftet den 24. juli 1972 som et forsøg på at styrke det kommunale selvstyre og påvirke opgavefordelingen mellem stat og kommuner. En udvikling i retning af, at flere og flere opgaver blev flyttet fra centrale myndigheder til lokalt plan, synliggjorde et øget behov for en fælleskommunal forening.

Strukturreformen i den offentlige sektor, som indebar kommunesammenlægningen i 2009, havde da også til formål at flytte endnu flere borgerrelaterede opgaveområder i Grønlands Selvstyre til kommunerne. Oversigt 5.1. Grønland fordelt på fire kommuner

Illustration: KANUKOKA (www.kanukoka.gl)

Valg til Inatsisartut

Siden indførelsen af Hjemmestyre i 1979 er der afholdt elleve valg, senest den 12. marts 2013.

Oversigt 6.1. Valg til Inatsisartut - Inatsisartut

Valgdato | Stemmer i alt |  | Atassut | Demo- kraterne | Inuit Ataqa- tigiit | Kattusse- qatigiit Partiiat | Partii Inuit | Siumut | Akulliit  Partiiat | Arnat Partiiat | Issittup Partiia | Sorlaat Partiiat | Enkelt- kandi- dater | Stemme- procent
|  |  | Procent |
4. april 1979 | 19.951 |  | 41,7 | . | 4,4 | . | . | 46,1 | . | . | . | . | 2,1 | 69,6
12. april 1983 | 25.204 |  | 46,6 | . | 10,6 | . | . | 42,3 | . | . | . | . | 0,5 | 75,1
6. juni 1984 | 23.088 |  | 43,8 | . | 12,1 | . | . | 44,1 | . | . | . | . | . | 66,8
26. maj 1987 | 25.764 |  | 40,1 | . | 15,3 | 0,4 | . | 39,8 | . | . | 4,4 | . | . | 69,6
5. marts 1991 | 25.915 |  | 30,1 | . | 19,4 | 0,9 | . | 37,3 | 9,5 | . | 2,8 | . | . | 67,1
4. marts 1995 | 26.134 |  | 30,1 | . | 20,3 | 4,7 | . | 38,4 | 6,1 | . | 0,4 | . | . | 69,6
16. februar 1999 | 28.490 |  | 25,2 | . | 22,1 | 12,3 | . | 35,2 | . | . | . | . | 5,3 | 76,0
3. december 2002 | 28.616 |  | 20,2 | 15,9 | 25,3 | 5,3 | . | 28,5 | . | 2,4 | . | . | 1,3 | 74,6
15. november 2005 | 29.136 |  | 19,1 | 22,8 | 22,6 | 4,1 | . | 30,7 | . | . | . | . | 0,7 | 74,9
2. juni 2009 | 28.510 |  | 10,9 | 12,7 | 43,7 | 3,8 | . | 26,5 | . | . | . | 1,3 | 0,2 | 71,3
12. marts 2013 | 29.873 |  | 8,1 | 6,2 | 34,4 | 1,1 | 6,4 | 42,8 |  |  |  |  | 0 | 74,2

Kilde: Valgnævnet, Grønlands Selvstyre

Oversigt 6.2. Fordeling af mandater ved valg til Inatsisartut

| 1979 | 1983 | 1984 | 1987 | 1991 | 1995 | 1999 | 2002 | 2005 | 2009 | 2013
Mandater i alt | 21 | 26 | 25 | 27 | 27 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31
Mænd | 21 | 26 | 25 | 27 | 23 | 26 | 22 | 20 | 20 | 19 | 20
Kvinder | - | - | - | - | 4 | 5 | 9 | 11 | 11 | 12 | 11
Atassut | 8 | 12 | 11 | 11 | 8 | 10 | 8 | 7 | 6 | 3 | 2
Mænd | 8 | 12 | 11 | 11 | 2 | 10 | 5 | 4 | 4 | 3 | 2
Kvinder | - | - | - | - | 2 | - | 3 | 3 | 2 | - | 0
Demokraterne | - | - | - | - | - | - | - | 5 | 7 | 4 | 2
Mænd | - | - | - | - | - | - | - | 3 | 4 | 3 | 2
Kvinder | - | - | - | - | - | - | - | 2 | 3 | 1 | 0
Kattusseqatigiit Partiat | - | - | - | - | - | - | 4 | 1 | 1 | 1 | 0
Mænd | - | - | - | - | - | - | 3 | 1 | 1 | 1 | 0
Kvinder | - | - | - | - | - | - | 1 | - | - | - | 0
Inuit Ataqatigiit | - | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 7 | 14 | 11
Mænd | - | 2 | 3 | 4 | 4 | 5 | 3 | 4 | 3 | 6 | 4
Kvinder | - | - | - | - | 1 | 1 | 4 | 4 | 4 | 8 | 7
Partii Inuit | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 2
Mænd | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 1
Kvinder | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 1
Siumut | 13 | 12 | 11 | 11 | 11 | 12 | 11 | 10 | 10 | 9 | 14
Mænd | 13 | 12 | 11 | 11 | 10 | 8 | 10 | 8 | 8 | 6 | 14
Kvinder | - | - | - | - | 1 | 4 | 1 | 2 | 2 | 3 | 3
Enkeltkandidater | - | - | - | - | - | 1 | 1 | - | - | - |
Mænd | - | - | - | - | - | 1 | 1 | - | - | - |
Kvinder | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - |
Issittup Partia | - | - | - | 1 | 1 | - | - | - | - | - | -
Mænd | - | - | - | 1 | 1 | - | - | - | - | - | -
Kvinder | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | -
Akulliit Partiat | - | - | - | - | 2 | 2 | - | - | - | - | -
Mænd | - | - | - | - | 2 | 2 | - | - | - | - | -
Kvinder | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | -

Kilde: Bureauet for Inatsisartut og Valgnævnet, Grønlands Selvstyre

Oversigt 6.3. Afgivne stemmer ved valg til Inatsisartut

| Atassut | Demo-kraterne | Inuit Ataqa-tigiit | Kattusse- qatigiit Partiiat | Partii Inuit | Siumut | Enkelt-kandidater | Blanke og ugyldige stemmer | Stemmer i alt | Vælgere i alt | Stemme-procent
| Afgivne stemmer |  |  |  |
12. marts 2013 |      2.454 |        1.870 |        10.074 |          326 |        1.930 |        12.910 |               9 |          263 |        29.873 |        40.619 |         74,2
Nanortalik |          92 |             31 |           341 |              3 |  73 |        498 |              -   |              8 |    1.038 |      1.376 |         76,0
Qaqortoq |       109 |           167 |          646 |            10 |     119 |        887 |              -   |            15 |       1.938 |      2.549 |         76,6
Narsaq |        100 |             21 |          397 |              6 |        63 |        461 |              -   |            15 |       1.048 |      1.361 |         78,1
Ivittuut |           -   |              -   |                -   |            -   |          -   |            -   |              -   |            -   |             -   |             -   |            -  
Paamiut |          54 |             23 |          286 |              4 |        73 |       474 |              -   |              8 |         914 |      1.241 |         74,3
Nuuk |        439 |        1.068 |      4.134 |            49 |      415 |     2.671 |               7 |            90 |       8.783 |    12.393 |         71,6
Maniitsoq |       277 |             37 |         352 |              8 |      126 |        954 |              -   |              9 |       1.754 |     2.423 |         72,8
Sisimiut |        266 |           174 |      1.059 |            32 |     202 |    1.555 |              -   |            40 |      3.288 |     4.544 |         73,2
Kangaatsiaq |         72 |               2 |         169 |              5 |       62 |       353 |              -   |              6 |        663 |        842 |         79,5
Aasiaat |       175 |             54 |         929 |            20 |     151 |       524 |              -   |            16 |      1.853 |     2.437 |         76,7
Qasigiannguit |         41 |             11 |         172 |            14 |       53 |       444 |              -   |              6 |        735 |        919 |         80,6
Ilulissat |       109 |           148 |         534 |          147 |     245 |    1.238 |              -   |            21 |      2.721 |      3.542 |         77,4
Qeqertarsuaq |       17 |             21 |        177 |              4 |       84 |       215 |              -   |              2 |       518 |       659 |         78,9
Uummannaq |       71 |             14 |        229 |              9 |        70 |        949 |               1 |              6 |      1.343 |      1.646 |         82,0
Upernavik |       215 |             18 |         278 |              9 |        86 |        833 |              -   |              9 |      1.439 |     1.919 |         75,5
Qaanaaq |      109 |               2 |           78 |              2 |        34 |       216 |              -   |              4 |        441 |        562 |         79,2
Ammassalik |      215 |             79 |        226 |              4 |        68 |       575 |              -   |              6 |      1.167 |     1.909 |         61,6
Illoqqortoormiut |         93 |              -   |           67 |            -   |          6 |          63 |               1 |              2 |        230 |         297 |         78,1
Tidligere valg til Landstinget
2. juni 2009 | 3.094 | 3.620 | 12.457 | 1.084 | - | 7.567 | 70 | 235 | 28.510 | 39.990 | 71,3
15. nov. 2005 | 5.528 | 6.595 | 6.516 | 1.169 | - | 8.861 | 216 | 254 | 29.139 | 38.924 | 74,9
3. dec. 2002 | 5.780 | 4.558 | 7.244 | 1.510 | - | 8.151 | 374 | 313 | 28.616 | 38.365 | 74,6
16. febr.1999 | 7.100 | - | 6.217 | 3.453 | - | 9.899 | 1.486 | 335 | 28.490 | 37.485 | 76
Frem- eller tilbagegang ift. tidligere valg til Landstinget
12. marts 2013 | -640 | -1.750 | -2.083 | -758 | - | -5.343 | -61 | 263 | 29.873 | 40.613 | 74,2
2. juni 2009 | -2.434 | -2.975 | 5.941 | -85 | - | -1.294 | -146 | -19 | 28.510 | 39.990 | 71,3
15. nov. 2005 | -252 | 2.037 | -728 | -341 | - | 710 | -158 | -59 | 29.616 | 38.365 | 74,9
3. dec. 2002 | -1.320 | 4.558 | 1.027 | -1.943 | - | -1.748 | -1.112 | 22 | 28.616 | 38.365 | 74,6
16. februar 1999 | -574 | - | 1.037 | - | - | 105 | 290 | -299 | 28.490 | 37.485 | 76

Kilde: Valgnævnet, Grønlands Selvstyre

Valg til kommunalbestyrelserne

Der blev afholdt valg til overgangsudvalg for de nye storkommuner den 8. april 2008. Seneste valg til de fire kommunalbestyrelser blev afholdt den 2. april 2013.

Oversigt 7.1. Afgivne stemmer ved valg til overgangsudvalg den 2. april 2013 fordelt på storkommuner

Kommune | Atassut |  Demo-kraterne | Inuit  Ataqa- tigiit | Kattusse-qartigiit Partiiat | Partii Inuit | Siumut |  Enkelt-kandidater | Ugyldige og blanke stemmer | Afgivne stemmer | Stemme-berettigede | Stemme- procent
I alt | 3.069 | 1.521 | 7.006 | 268 | 309 | 11.336 | 39 | 371 | 23.780 | 40.909 |
Qaasuitsup Kommunia | 1.053 | 180 | 1.752 | 250 | 157 | 4.332 | 22 | 154 | 7.830 | 12.609 |       62,1
Qeqqata Kommunia | 916 | 218 | 674 | 11 | 28 | 2.144 | 0 | 47 | 4.038 | 7.006 |       57,6
Kommuneqarfik Sermersooq | 711 | 930 | 3.535 | 7 | 124 | 3.007 | 17 | 111 | 8.432 | 16.013 |       52,7
Kommune Kujalleq | 389 | 193 | 1.045 | 0 | 0 | 1.853 | 0 | 59 | 3.480 | 5.281 |       66,9

Kilde: KANUKOKA

Oversigt 7.2. Afgivne stemmer ved valg til kommunalbestyrelserne i 2008 og 2013

| Valget 2013 |  |  | Valget 2008 |
| Stemmer | Pct. | Valgte |  | Stemmer | Pct. | Valgte
Landsplan i alt | 23.834 |  | 70 |  | 24.262 | 61,9 | 72
Atassut | 3.069 | 12,9 | 9 |  | 3.769 | 15,4 | 10
Demokraterne | 1.521 | 6,4 | 2 |  | 3.285 | 13,4 | 8
Inuit Ataqatigiit | 7.006 | 29,4 | 20 |  | 6.590 | 26,8 | 21
Kattusseqatigiit Partiiat | 268 | 1,1 | 0 |  | 1.137 | 4,6 | 2
Kandidatforbund Ivittuut | 0 | 0,0 | 0 |  | 74 | 0,3 | 1
Partii Inuit | 309 | 1,3 | 0 |  | - | - | -
Siumut | 11.336 | 47,6 | 38 |  | 9.245 | 37,7 | 30
Sorlaat Partiiat | 0 | 0,0 | 0 |  | 128 | 0,5 | 0
Enkeltkandidat nr. 1 | 39 | 0,1 | 1 |  | 34 | 0,1 | 0
Nøgletal på landsplan |  |  |  |  |  |  |
Stemmeberettigede | 40.909 |  |  |  | 39.644 |  |
Gyldige stemmer | 23.548 |  |  |  | 24.262 |  |
Blanke stemmer | 175 |  |  |  | 174 |  |
Ugyldige stemmer | 111 |  |  |  | 110 |  |
Afgivne stemmer | 23.834 |  |  |  | 24.546 |  |
Stemmeprocent | 58,3 |  |  |  | 61,9 |  |

Ved valget i 2008 havde Grønland fået 4 storkommuner med 72 mandater i kommunalbestyrelserne. Ved valget i 2013 skulle der fordeles 70 mandater i de 4 kommunalbestyrelser.

Kilde: KANUKOKA 

Oversigt 7.3. Mandater ved valg til kommunalbestyrelserne 2008 og 2013

| Atassut |  | Demokra-terne |  | Inuit Ataqaa- tigiit | Kandidat- forbund 1 | Kandidat- forbund 2 | Partii Inuit |  | Siumut |  | Enkelt-kandidat | I alt
| 2008 | 2013 |  | 2008 | 2013 |  | 2008 | 2013 |  | 2008 | 2013 |  | 2008 | 2013 |  | 2008 | 2013 |  | 2008 | 2013 |  | 2008 | 2013 |  | 2008 | 2013
Qaasuitsup Kommunia | 4 | 3 |  | 1 | 0 |  | 5 | 5 |  | 2 | 0 |  | - | 0 |  | - | 0 |  | 9 | 13 |  | 0 | 0 |  | 21 | 21
Qeqqata Kommunia | 3 | 4 |  | 1 | 0 |  | 4 | 2 |  | - | 0 |  |  | 0 |  | - | 0 |  | 7 | 9 |  | 0 | 0 |  | 15 | 15
Kommuneqarfik Sermersooq | 2 | 1 |  | 5 | 2 |  | 7 | 8 |  | - | 0 |  | 1 | 0 |  | - | 0 |  | 6 | 7 |  | 0 | 1 |  | 21 | 19
Kommune Kujalleq | 1 | 1 |  | 1 | 0 |  | 5 | 5 |  | - | 0 |  | - | 0 |  | - | 0 |  | 8 | 9 |  | 0 | 0 |  | 15 | 15
I alt | 10 | 9 |  | 8 | 2 |  | 21 | 20 |  | 2 | 0 |  | 1 | 0 |  | 0 | 0 |  | 30 | 38 |  | 0 | 1 |  | 72 | 70
Borgmestre | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | 1 | 1 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | - | 0 |  | 3 | 3 |  | 0 | 0 |  | 4 | 4
Valgte kvinder | 3 | 3 |  | 3 | 0 |  | 11 | 12 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | - | 0 |  | 7 | 7 |  | 0 | 1 |  | 24 | 23
I pct. af valgte kvinder |   30 | 33,3 |  | 37,5 | 0 |  | 52,4 | 60 |  | 0 | 0 |  | 0 | 0 |  | - | 0 |  | 23,3 | 18,4 |  | 0 | 100 |  | 33,3 | 32,9

Kilde: 2008 Valgnævnet, Grønlands Selvstyre, 2013 KANUKOKA

Oversigt 7.4. Valg til kommunalbestyrelserne siden Hjemmestyrets indførelse

Valg dato | Atassut | Demokra- terne | Inuit Ataqatigiit | Kattusseqatigiit Partiiat | Partii Inuit | Siumut | Enkeltkandi- dater/øvrige | Sulisartut Partiiat | Issittup Partiia | Akulliit Partiiat | Stemme-procent
| Procent
4. april 1979 | 28,1 | . | 2,7 | 32,6 | . | 33,7 | . | 2,9 | . | . | 69,9
12. april 1983 | 44,1 | . | 7,4 | 8,6 | . | 39,9 | . | . | . | . | 74,9
4. april 1989 | 31,3 | . | 14,2 | 10,5 | . | 41,8 | . | . | 2,2 | . | 63,5
6. april 1993 | 25,5 | . | 17,7 | 7,0 | . | 39,7 | . | . | 0,9 | 9,1 | 70,9
8. april 1997 | 26,5 | . | 19,2 | 5,2 | . | 47,3 | . | . | . | 1,9 | 70,6
3. april 2001 1) | 24,5 | . | 20,3 | 10,2 | . | 44,1 | 0,8 | . | . | . | 68,0
5. april 2005 | 19,1 | 13,1 | 22,8 | 4,0 | . | 40,7 | 0,2 | . | . | . | 67,4
8. april 2008 | 15,4 | 13,4 | 26,8 | 4,6 | . | 37,7 | 0,9 | . | . | . | 61,9
2. april 2013 | 12,9 | 6,4 | 29,4 | 1,1 | 1,3 | 47,6 | 0,2 | . | . | . | 58,3

Note 1) Tidligere var enkeltkandidater/øvrige ikke med i overstående oversigt.

Kilde: Valgnævnet, Grønlands Selvstyre. Fra året 2013 overtog KANUKOKA

Valg til bygdebestyrelser

Der var valg til bygdebestyrelserne den 2. april 2013. I forbindelse med kommunalreformen blev en række bygdebestyrelser slået sammen.

Valg til Folketinget

Grønland vælger to medlemmer til Folketinget. Der har senest været valg til Folketinget den 15. september 2011. Ved den lejlighed valgtes Sara Olsvig (IA) og Doris Jakobsen (Siumut).

Se mere om de valgte folketingsmedlemmer på denne hjemmeside: www.folketinget.dk

Oversigt 9.1. Valg til Folketinget den 15. september 2011

| Atassut | Inuit Ataqatigiit | Siumut | Demokra-terne | Afgivne stemmer | Blanke og andre ugyldige stemmer | I alt afgivne stemmer | Antal vælgere | Stemme- procent
Afgivne stemmer i alt | 1.706 | 9.587 | 8.374 | 2.831 | 22.498 | 1.048 | 23.546 | 40.937 | 57,5
Qaasuitsup Kommunia |      603 |       2.821 |     2.723 |           820 |      6.967 |                 212 |            7.179 |   12.676 |          56,6
Qeqqata Kommunia |      321 |      1.558 |    1.602 |          285 |      3.766 |              156 |               3.922 |      6.984 |          56,2
Kommuneqarfik Sermersooq |     557 |         3.875 |   2.601 |      1.475 |      8.508 |             515 |          9.023 |  15.805 |       57,1
Kommune Kujalleq |       225 |      1.333 |  1.448 |        251 |      3.257 |              165 |            3.422 |     5.472 |       62,5

Kilde: Rigsombudsmanden i Grønland

Oversigt 9.2. Valg til Folketinget siden Hjemmestyrets indførelse

Valgdato | Akulliit Partiia | Atassut | Inuit Ata- qatigiit | Issittup Partia | Siumut | Demo- kraterne | Uden for partierne | Stemme- procent | Gyldige stemmer | Blanke og andre ugyldige stemmer | Afgivne stemmer | Stemme-berettiget  i alt
| Procent | Antal
15. febr. 1977 | . | 47,7 | . | . | 52,3 | . | . | 70,0 |    17.605 |            384 | 17.989 | 25.691
23. okt. 1979 | . | 45,0 | . | . | 43,9 | . | 11,1 | 50,3 |    14.235 |            690 | 15.191 | 30.191
8. dec. 1981 | . | 48,9 | . | . | 37,7 | . | 13,4 | 61,0 |    18.878 |            925 | 19.803 | 32.466
10. april 1984 | . | 43,5 | 13,7 | . | 42,8 | . | . | 64,0 |    21.395 |            633 | 22.028 | 34.448
8. sept. 1987 | . | 41,3 | 12,5 | 2,9 | 43,3 | . | . | 44,9 |    16.046 |            934 | 16.980 | 37.800
10. maj 1988 | . | 38,7 | 17,3 | 3,9 | 40,1 | . | . | 57,9 |    20.999 |         1.169 | 22.168 | 38.301
12. dec. 1990 | . | 36,6 | 17,0 | 1,9 | 42,8 | . | 1,7 | 50,8 |    19.339 |            741 | 20.080 | 39.511
21. sept. 1994. 1) | 7,4 | 34,7 | - | - | - | . | 57,8 | 58,7 |    21.595 |            765 | 22.360 | 38.113
11. marts 1998 | 0,4 | 36,0 | 21,6 | - | 36,4 | . | 5,6 | 63,4 |    23.286 |            891 | 24.177 | 38.155
20. nov. 2001 | . | 22,0 | 31,0 | - | 26,0 | . | 21,0 | 61,5 |    23.260 |            559 | 23.819 | 38.710
8. febr. 2005. 2) | . | 16,4 | 25,0 | . | 33,6 | 21,3 | 3,6 | 59,6 |    23.108 |            417 | 23.525 | 39.447
13. nov. 2007 | . | 16,3 | 33,2 | . | 32,2 | 18,3 | . | 64,5 |    25.105 |            484 | 25.589 | 39.706
15. sept. 2011 | . | 7,6 | 42,6 | . | 37,2 | 12,6 | - | 57,5 |    22.498 |     1.048 | 23.546 | 40.937
Valgte i alt | - | - | 1 | - | 1 | - | - |  |  |  |  |
Heraf kvinder | - | - | 1 | - | 1 | - | - |  |  |  |  |

Anm.: Andelen i pct. er beregnet på grundlag af gyldige stemmer frem til folketingsvalget den 20. november 2001. Fra og med 2005 er stemmeprocenten beeregnet af de afgivne stemmer.

Note: 1) Kandidatforbund mellem Sium

Partier i Grønland

Atassut

Atassut (www.atassut.gl) er en liberal politisk bevægelse. Partiet blev stiftet i 1978. Partiet mener, at målet er samhørighed med Danmark inden for rigsfællesskabets rammer.

Demokraterne

Demokraterne (www.demokraterne.gl) eller (www.demokraatit.gl) er et socialliberalt parti, der står i midten af grønlandsk politik. Partiet blev stiftet den 28. november 2002.

Inuit Ataqatigiit (IA)

IA (www.ia.gl) er Grønlands venstreorienterede selvstændighedsparti, der arbejder for grønlændernes krav om anerkendelse som et selvstændigt folk med ret til eget land.

Kattusseqatigiit Partiiat

Kattusseqatigiit Partiiat har eksisteret siden 1993 som parti med valgte repræsenter i kommunalbestyrelsen og siden 1995 også med repræsentanter i Inatsisartut frem til valget i 2013.

Kattusseqatigiit Partiiat er officielt stiftet 6. oktober 2005 og opstillede for første gang som parti til landstingsvalget i 2005.

Siumut

Partiet Siumut (www.siumut.gl) blev stiftet i 1977. Partiets politiske målsætning er at skabe et homogent, aktivt, økonomisk og kulturelt selvbærende og livskraftigt samfund baseret på egne ressourcer, hvis befolkning er sin ansvarlighed som et folk bevidst.

Siumut har socialdemokratiske internationale samarbejdsaftaler.

Partii Inuit

Partii Inuit (www.partiiinuit.gl)blev stiftet i 2013, partiet er venstre orienteret parti, der fokuserer på de grønlandske værdier. Partii Inuit fik to medlemmer af Inatsisartut ved valget i 2013.

Tabel 1. Årsager til afvisning af klager hos Ombudsmanden for Inatsisartut

| 2000 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
I alt | 62 | 99 | 63 | 69 | 48 | 61 | 69 | 89 | 119
Klagen var for sent indgivet | 5 | 10 | 3 | 3 | 4 | 6 | 1 | 2 | 2
Klagen angik domme eller dommeres embedsførelse | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | - | 0 | 5 | 0
Klagen angik rigsmyndigheder | 2 | 4 | 2 | 4 | - | 5 | 4 | 5 | 3
Klagen angik private | 2 | 3 | 2 | 4 | 2 | 1 | 1 | 4 | 3
Klagen kunne indbringes for højere adm. myndighed | 17 | 20 | 18 | 28 | 14 | 17 | 15 | 28 | 22
Klagen angik et selskab ejet af Grønlands Selvstyre | - | 1 | 1 | - | 1 | - | 0 | 0 | 0
Klagen blev tilbagekaldt | 9 | 7 | 8 | 3 | - | - | 9 | 13 | 24
Forespørgsler | 2 | 6 | 1 | - | - | 1 | 0 | 1 | 1
Klagers krav imødekommet | - | 5 | 7 | 2 | - | 12 | 6 | 9 | 0
Inhabilitet | - | 1 | - | - | - | - | 0 | 0 | 2
Andet 1) | 24 | 41 | 19 | 24 | 26 | 19 | 33 | 22 | 62

Note 1) Andet dækker over afsningsgrunde, som ikke umiddelbart kan indeholdes i en af de andre kategorier.

Kilde: Ombudsmanden for Inatsisartut

Tabel 2. Myndigheder berørt af klagesager hos Ombudsmanden for Inatsisartut

| 2000 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
I alt | 52 | 18 | 34 | 26 | 19 | 22 | 18 | 24 | 13
Myndigheder under Selvstyret | 18 | 10 | 12 | 11 | 3 | 7 | 5 | 14 | 9
Kommuner | 27 | 6 | 17 | 12 | 14 | 12 | 12 | 5 | 4
A/S Boligselskabet INI | - | 0 | 4 | 3 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0
Det sociale Ankenævn | 7 | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0
Skatterådet | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Andre | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 0

Kilde: Ombudsmanden for Inatsisartut

Tabel 3 Afsluttede sager, fordelt på retsområde, der klages over hos Ombudsmanden for Inatsisartut

| 2000 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
I alt | 41 | 16 | 34 | 26 | 19 | 22 | 18 | 24 | 13
Socialret | 13 | 3 | 8 | 4 | 4 | 5 | 4 | 2 | 1
Ansættelsesret | 14 | 4 | 12 | 6 | 5 | 12 | 5 | 5 | 6
Lejeret | 8 | 3 | 7 | 4 | 4 | 3 | 0 | 1 | 0
Skatter og afgifter | 3 | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0
Opkrævningsvirksomhed | - | 1 | 2 | 3 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0
Sundhed | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 2 | 0
Fiskeri, fangst og landbrug | 1 | 1 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 3 | 3
Erhverv i øvrigt | 2 | 0 | 0 | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 0
Undervisning | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0
Kirke | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Forbruger | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1
Andet | 0 | 2 | 2 | 1 | 4 | 0 | 6 | 1 | 2

Kilde: Ombudsmanden for Inatsisartut

2. Geografi, klima, natur og miljøforvaltning

2014-01-16

Geografi

Grønland er verdens største ø og en del af det nordamerikanske kontinent. Grønlands nordligste punkt, Kap Morris Jesup, ligger kun 740 kilometer fra Nordpolen og er det nordligste landområde i verden. Grønlands sydligste punkt, Nunap Isua (Kap Farvel), ligger på samme breddegrad som Oslo. Afstanden fra nord til syd er 2.670 kilometer. Afstanden fra øst til vest er på det bredeste sted 1.050 kilometer.

Grønlands samlede areal er 2.166.086 km². Heraf er 81 procent dækket af indlandsis. 19 procent, svarende til 410.449 km², er isfri.

Geografi

Grønland er verdens største ø og en del af det nordamerikanske kontinent. Grønlands nordligste punkt, Kap Morris Jesup, ligger kun 740 kilometer fra Nordpolen og er det nordligste landområde i verden. Grønlands sydligste punkt, Nunap Isua (Kap Farvel), ligger på samme breddegrad som Oslo. Afstanden fra nord til syd er 2.670 kilometer. Afstanden fra øst til vest er på det bredeste sted 1.050 kilometer.

Grønlands samlede areal er 2.166.086 km². Heraf er 81 procent dækket af indlandsis. 19 procent, svarende til 410.449 km², er isfri.

Natur

Det arktiske klima spiller en betydelig rolle for landets plante- og dyreliv.

Planteverdenen

Der er i Grønland kun få arter af træer, fordi trævækst normalt kun er mulig, hvor middeltemperaturen om sommeren når over 10 °C. Kun på beskyttede områder inde i landet findes der høje træer.

Plantevæksten består mest af lave fjeld- og tundraplanter samt lyng, revling, mosebølle og dværgbirk. Hertil kommer mosser og lav.

Nordpå aftager plantevæksten på grund af lavere temperaturer og manglende nedbør.

Klimaet sætter begrænsning for, hvilke kulturplanter der kan dyrkes. I Sydgrønland dyrkes der majroer, kartofler, rabarber og blomster. Her er der også importerede træer som lærk, gran og fyr. Endvidere dyrkes der græs og korn til vinterfoder til fårene.

Dyrelivet

Dyrelivet i Grønland er mest knyttet til havet. Der er adskillige arter af fisk samt havpattedyr, der blandt andet omfatter fem arter af sæler.

I områder med is er den mest almindelige sæl ringsælen, mens grønlandssælen er mest almindelig i de isfrie områder.

I de centrale og nordlige dele af Vestgrønland og i Østgrønland lever hvalrossen.

Der er 15 arter af hvaler omkring Grønland. En del af hvalerne er sommergæster fra Atlanterhavet. De vigtigste arter er hvid- og narhvaler samt våge- og finhval.

Isbjørne er både hav- og landdyr, idet den finder sin føde på havisen. Isbjørne yngler i Nord- og Nordøstgrønland, men kommer vidt omkring, idet de kan drive med havisen rundt om Kap Farvel i Sydgrønland.

Der findes ni arter af landpattedyr, hvoraf kun polarræven er udbredt i hele Grønland. Sneharen forekommer over det meste af Grønland, undtagen i Sydøstgrønland.

I Vestgrønland lever der rensdyr fra nord for Arsuk i syd til syd for Nuussuaq-halvøen i nord. Endvidere findes der bestande af tamrener på Tuttutooq Ø og ved Isortoq i Sydgrønland. Disse bestande har bredt sig til distrikterne Narsaq, Paamiut og Ivittuut.

Moskusokser lever i Nordøstgrønland fra Illoqqortoormiut og nordpå. I 1960'erne overførtes et mindre antal moskusokser til Vestgrønland i området omkring Kangerlussuaq, hvor der blev etableret en betydelig bestand. Siden er der udsat moskusokser flere steder i Vest- og Nordgrønland.

I Nordøstgrønland lever der halsbåndlemminger og hermeliner, og polarulven, der i en periode blev anset for forsvundet fra Grønland, synes nu atter at have etableret sig på samme sted.

Fuglelivet omfatter omkring 60 ynglende arter. Halvdelen af disse er trækfugle, der kun opholder sig i Grønland i ynglesæsonen. Havfugle som måger, ande- og edderfugle samt lomvie (alk) er de mest dominerende.

Grønlands eneste hønsefugl er fjeldrypen.

Mere end 200 arter af fisk er repræsenteret i de grønlandske farvande. Rejer, hellefisk, torsk, krabber, stenbider, kammuslinger, lodde, havkat, rødfisk og fjordtorsk er blandt fiskearterne.

Der findes i Grønland enkelte arter af husdyr. Bestanden af får stammer fra importerede islandske og færøske får, og tamrener er indført fra Norge.

Slædehunde stammer fra hunde, der er fulgt med menneskers indvandring fra Nordcanada.

Se mere om geografi, plante- og dyreliv med videre på denne adresse: www.natur.gl

Natur

Det arktiske klima spiller en betydelig rolle for landets plante- og dyreliv.

Planteverdenen

Der er i Grønland kun få arter af træer, fordi trævækst normalt kun er mulig, hvor middeltemperaturen om sommeren når over 10 °C. Kun på beskyttede områder inde i landet findes der høje træer.

Plantevæksten består mest af lave fjeld- og tundraplanter samt lyng, revling, mosebølle og dværgbirk. Hertil kommer mosser og lav.

Nordpå aftager plantevæksten på grund af lavere temperaturer og manglende nedbør.

Klimaet sætter begrænsning for, hvilke kulturplanter der kan dyrkes. I Sydgrønland dyrkes der majroer, kartofler, rabarber og blomster. Her er der også importerede træer som lærk, gran og fyr. Endvidere dyrkes der græs og korn til vinterfoder til fårene.

Dyrelivet

Dyrelivet i Grønland er mest knyttet til havet. Der er adskillige arter af fisk samt havpattedyr, der blandt andet omfatter fem arter af sæler.

I områder med is er den mest almindelige sæl ringsælen, mens grønlandssælen er mest almindelig i de isfrie områder.

I de centrale og nordlige dele af Vestgrønland og i Østgrønland lever hvalrossen.

Der er 15 arter af hvaler omkring Grønland. En del af hvalerne er sommergæster fra Atlanterhavet. De vigtigste arter er hvid- og narhvaler samt våge- og finhval.

Isbjørne er både hav- og landdyr, idet den finder sin føde på havisen. Isbjørne yngler i Nord- og Nordøstgrønland, men kommer vidt omkring, idet de kan drive med havisen rundt om Kap Farvel i Sydgrønland.

Der findes ni arter af landpattedyr, hvoraf kun polarræven er udbredt i hele Grønland. Sneharen forekommer over det meste af Grønland, undtagen i Sydøstgrønland.

I Vestgrønland lever der rensdyr fra nord for Arsuk i syd til syd for Nuussuaq-halvøen i nord. Endvidere findes der bestande af tamrener på Tuttutooq Ø og ved Isortoq i Sydgrønland. Disse bestande har bredt sig til distrikterne Narsaq, Paamiut og Ivittuut.

Moskusokser lever i Nordøstgrønland fra Illoqqortoormiut og nordpå. I 1960'erne overførtes et mindre antal moskusokser til Vestgrønland i området omkring Kangerlussuaq, hvor der blev etableret en betydelig bestand. Siden er der udsat moskusokser flere steder i Vest- og Nordgrønland.

I Nordøstgrønland lever der halsbåndlemminger og hermeliner, og polarulven, der i en periode blev anset for forsvundet fra Grønland, synes nu atter at have etableret sig på samme sted.

Fuglelivet omfatter omkring 60 ynglende arter. Halvdelen af disse er trækfugle, der kun opholder sig i Grønland i ynglesæsonen. Havfugle som måger, ande- og edderfugle samt lomvie (alk) er de mest dominerende.

Grønlands eneste hønsefugl er fjeldrypen.

Mere end 200 arter af fisk er repræsenteret i de grønlandske farvande. Rejer, hellefisk, torsk, krabber, stenbider, kammuslinger, lodde, havkat, rødfisk og fjordtorsk er blandt fiskearterne.

Der findes i Grønland enkelte arter af husdyr. Bestanden af får stammer fra importerede islandske og færøske får, og tamrener er indført fra Norge.

Slædehunde stammer fra hunde, der er fulgt med menneskers indvandring fra Nordcanada.

Se mere om geografi, plante- og dyreliv med videre på denne adresse: www.natur.gl

3. Befolkning

2013-11-12

Størrelse og vækst

Der bor 56.370 personer i Grønland (pr 1. januar 2013), hvilket har været befolkningens samlede størrelse +/- 1000 personer igennem de seneste 20 år. Frem til 2005 var folketallet svagt stigende, men det ser nu ud til at være svagt faldende, hvilket er en tendens, der forventes at fortsætte de kommende år.

Oversigt 1.1. Befolkningen fordelt på fødested

| 1980 | 1985 | 1990 | 1995 | 2000 | 2005 | 2010 | 2013
I alt | 49.647 | 52.791 | 55.403 | 55.732 | 56.110 | 56.972 | 56.452 | 56.370
Grønland | 40.959 | 43.602 | 46.151 | 48.412 | 49.358 | 50.275 | 50.226 | 50.101
Udenfor Grønland | 8.688 | 9.189 | 9.252 | 7.320 | 6.752 | 6.697 | 6.226 | 6.269

Kilde: Grønlands Statistik http://bank.stat.gl/bedst1

Ændringer i befolkningens størrelse over tid forklares med udviklingen i antal fødsler, dødsfald samt antal ind- og udvandrede. Forskellen mellem det årlige antal levendefødte og døde kaldes fødselsoverskuddet. Når der udvandrer flere end der indvandrer taler vi om positiv nettoudvandring eller negativ indvandring. I figur 1.1. ses udviklingen i den årlige befolkningstilvækst, fødselsoverskuddet samt nettoudvandringer siden 1950.

Figur 1.1. Befolkningstilvækst, fødselsoverskud, nettoindvandringer. Hele befolkningen

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/bedsat1 

Det ses, at der i hele perioden har været et fødselsoverskud uden store årlige svingninger mens der har været større svingninger i nettoudvandringen. Dvs. når vi søger forklaringer på de årlige ændringer i befolkningens størrelse, er det først og fremmest vandringsmønstret som forklarer dette.

Fødselsoverskuddet var særligt højt i begyndelsen af 1960'erne på grund af en særdeles høj fertilitet. Indenfor få år blev fertilitetsniveauet halveret, og fødselsårgangene blev tilsvarende halveret. Man taler om 'de store årgange' fra 1960'erne. Disse årgange er omkring dobbelt så store som årgangene i 10-årene før og efter. De store årgange har siden givet anledning til voldsomme svingninger i befolkningens aldersfordeling og de ses fortsat tydeligt i en befolkningspyramide. I 2013 er de mellem 43 og 53 år -  og om 10 år vil de begynde at nærme sig pensionsalderen.

Figur 1.2. Befolkningspyramide 2013. Hele befolkningen

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/bedst1

Køn, alder og civilstand

Oversigt 2.1. Befolkningen fordelt på køn

| 1980 | 1985 | 1990 | 1995 | 2000 | 2005 | 2010 | 2013
I alt |    49.785 |    52.955 |    55.567 |    55.732 |    56.110 |    56.972 |    56.452 |      56.370
Mænd |    27.028 |    28.778 |    30.063 |    29.706 |    29.982 |    30.322 |    29.936 |      29.838
Kvinder |    22.757 |    24.177 |    25.504 |    26.026 |    26.128 |    26.650 |    26.516 |      26.532
| procent
Mænd | 54,3 | 54,3 | 54,1 | 53,3 | 53,4 | 53,2 | 53,0 | 52,9
Kvinder | 45,7 | 45,7 | 45,9 | 46,7 | 46,6 | 46,8 | 47,0 | 47,1

Kilde: Grønlands Statistik http://bank.stat.gl/bedst1

Der bor flere mænd end kvinder i Grønland, idet 53 procent af befolkningen er mænd. Generelt er der i de erhvervsaktive aldre flest mænd. Først i de ældste aldersklasser (over 70 år) er kvinderne i overtal.

Den generelt større andel af mænd i befolkningen skyldes en overvægt af mænd, blandt de som er født uden for Grønland. Denne gruppe er typisk bosat i Grønland af arbejdsmæssige grunde, består af dobbelt så mange mænd som kvinder.

I gennemsnit er Grønlands befolkning yngre end den danske

Kun 7 pct. af befolkningen er over 65 år og under 1 pct. er fyldt 80 år.

Som indikator viser forsørgerbyrden forholdet mellem antallet af personer i og udenfor de erhvervsaktive aldre. Forsørgerbyrden er et vigtigt samfundsøkonomisk nøgletal, idet det er de erhvervsaktive, der med skatter og afgifter skal betale for at forsørge børn og ældre. Udviklingen i forsørgerbyrden påvirker derfor skattetryk og serviceniveau i det offentlige.

Hvis den erhvervsaktive alder sættes til 20-64 år, kan forsørgerbyrden pr. 1. januar 2012 beregnes til 0,59. Det betyder, at for hver 100 personer i den erhvervsaktive alder er der 59 personer, der skal forsørges. Et historisk tilbageblik viser, at forsørgerbyrden i 1979 var 0,89, altså en noget højere forsørgerbyrde end i dag, men siden midten af 1990'erne har nøgletallet ligget på omkring 65 pr. 100 erhvervsaktive.

Det svarer i øvrigt til gennemsnittet for hele verdens befolkning.

(se 2013 World Population Data Sheet Population Reference Bureau - www.prb.org)

Figur 2.1. Andel ugifte personer, født i Grønland efter alder og køn 1980 og 2013

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/bedst5

I figur 2.1 ses at det er blevet mere almindeligt at forblive ugift igennem de seneste 30 år. Det ses også, at langt flere grønlandsk fødte mænd forbliver ugifte end grønlandsk fødte kvinder.

Fødested og statsborgerskab

Indtil for få år siden havde kun 1 procent af befolkningen udenlandsk statsborgerskab. Som der fremgår af figur 3.1. er dette ved at ændre sig og blot indenfor de seneste 5 år er antallet af udenlandske statsborgere steget med 83 pct.

Figur 3.1. Antal udenlandske statsborgere. 1977-2013

Kilde: Grønlands Statistik

I befolkningsstatistikken analyseres befolkningen ofte opdelt efter fødested i kategorierne født uden for Grønland og født i Grønland, idet gennemsnitsbetragtninger ellers vil udjævne væsentlige demografiske træk. Samtidig er andelen af personer født udenfor Grønland faldet fra 18 pct. i 1980 til 11 pct. i 2013.

I oversigt 3.1 ses befolkningen pr. 1. januar 2013, fordelt efter forældres og eget fødested. Af oversigten fremgår det, at 50.101 eller 89 procent af befolkningen er født her i landet.

Oversigt 3.1. Befolkningen fordelt efter forældres og eget fødested 2013

|  | Begge forældres fødested | En forælder født i Grønland/               anden forælder
Barnets fødested | I alt | Grønland | Udenfor Grønland | uoplyst | Grønland | uoplyst
I alt | 56.370 | 34.170 | 743 | 11.728 | 9.442 | 287
Grønland | 50.101 | 33.750 | 317 | 7.159 | 8.776 | 99
Udenfor Grønland | 6.269 | 420 | 426 | 4.569 | 666 | 188

Kilde: Grønlands Statistik

I oversigten er befolkningen endvidere opdelt efter forældres fødested. Her ses det, at 43.899 (34.170 + 9.442+287) svarende til 78 procent af befolkningen har mindst én forælder, som er født i Grønland. Om 1/4 af befolkningen er forældrenes fødested uoplyst i folkeregistrene. Dette skyldes at forældrene ikke findes i personnummersystemet, enten fordi de ikke bor i Grønland eller Danmark, eller fordi de døde før 1968, da systemet blev indført.

Oversigt 3.2. Befolkningen med stærk slægtsmæssig tilknytning til Grønland.

|  | Begge forældres fødested | En forælder født i Grønland
| I alt | Grønland | Uoplyst | Anden forælder født udenfor Grønland
I alt | 51.058 | 34.170 | 7.159 | 9.729
Grønland | 49.784 | 33.750 | 7.159 | 8.875
Udenfor Grønland | 1.274 | 420 | .. | 854

Kilde: Grønlands Statistik

Er mindst én forælder født i Grønland, siges personen at have en stærk slægtsmæssig tilknytning til Grønland. Medregnes hertil personer, hvor begge forældres fødesteder er uoplyste, men hvor personen selv er født i Grønland, havde 51.058 personer pr. 1. januar 2013 en stærk slægtsmæssig tilknytning til Grønland. Dette svarer til 90 procent af den samlede befolkning, jævnfør oversigt 3.2. Der er altså næsten ingen forskel på, hvor stor en andel af befolkningen, der har stærk slægtsmæssig tilknytning (90 procent) i forhold til andelen af fødte i Grønland (89 procent).

Bosætning

Jf. Asiaqs lokalitetsregister findes der pr 18. februar 2011 92 aktive lokaliteter i Grønland. En lokalitet kan være enten en by(17), bygd(62), fåreholdersted(4), station(6).

Frem til kommunesammenlægningen 1. januar 2009 fandtes kun en by i hver af landet kommuner, i hvilken kommunens administration holdt til. Efter kommunesammenlægningen kaldes disse gamle kommuner for distrikter. En kommune består i dag af flere distrikter, med hver sin by samt et antal bygder og eventuelt andre lokaliteter.

Gennem 1960'erne voksede befolkningen i byerne hastigt. Byerne opsugede såvel befolkningstilvæksten som afvandringen fra bygderne. Denne udvikling er fortsat igennem de seneste 30 år, hvor folketallet i byerne fortsat stiger mens det falder i bygderne. I figur 4.1. ses befolkningsudviklingen i byerne 1977-2013. Byerne i Nuuk, Qaanaaq og Tasiilaq nærmer sig at have fordoblet indbyggertallet i perioden, mens folketallet i Paamiut og Qasigiannguit er faldet mest.

Figur 4.1. Befolkningsudviklingen i byerne 1977-2013

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/bedst3

Kun i Upernavik og Ilulissat's bygder er folketallet steget. En række bygder er nedlagt og i mange er folketallet halveret.

Figur 4.2. Befolkningsudviklingen i bygderne 1977-2013

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/bedst3

Fertilitet

I 2012 kom der 790 levendefødte børn til verden i Grønland. Af disse blev 732 børn i født af mødre, der selv var født i landet mens 58 blev født af mødre, der selv var født uden for Grønland.

Det årlige antal levendefødte kan ses som et resultat af hvor mange kvinder der er i befolkningen og deres fertilitet. Fertilitet beskrives og sammenlignes ofte med et eller flere af de centrale fertilitetsmål, som fremgår af oversigt 5.1.

Oversigt 5.1. Centrale fertilitetsmål 2012

| I alt | Mødre født i Grønland | Født udenfor Grønland
| 1992 | 2002 | 2012 | 1992 | 2002 | 2012 | 1992 | 2002 | 2012
Antal levendefødte | 1.237 | 954 | 790 | 1.124 | 877 | 732 | 113 | 77 | 58
Summarisk fertilitetskvotient | 22,4 | 16,9 | 14,0 | 23,7 | 17,6 | 14,6 | 14,3 | 11,4 | 9,1
Generel fertilitetskvotient | 86,1 | 66,9 | 56,0 | 88,6 | 67,8 | 57,1 | 67,7 | 58,1 | 44,8
Samlet fertilitet | 2,619 | 2,571 | 1,983 | 2,634 | 2,634 | 2,019 | 2,340 | 1,983 | 1,378
Bruttoreproduktion | 1,277 | 1,254 | 0,967 | 1,285 | 1,285 | 0,985 | 1,141 | 0,967 | 0,672
Nettoreproduktion | 1,200 | 1,217 | 0,950 | - | - | - | - | - | -

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/bedbblsf2

De centrale fertilitetsmål giver et overblik over fertilitetsudviklingen, mens de aldersbetingede fertilitetskvotienter giver et mere nuanceret billede. I figur 5.1 ses udviklingen i de aldersbetingede fertilitetskvotienter for kvinder, født i Grønland.

Fertilitetsniveauet faldt meget drastisk i slutningen af 1960'erne samt i starten af 1970'erne, jævnfør figur 5.1. Fra 1975 til i dag har den samlede fertilitet, det vil sige antallet af børn, som en kvinde vil få, hvis hun føder i overensstemmelse med årets fertilitetskvotienter, ligget mellem cirka 2,0 og 2,6 børn.

Figur 5.1. Samlet fertilitet 1948-2012, per 1000 kvinder født i Grønland 

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/bedbbsf1

I de seneste 10 år ses en faldende fertilitet for kvinder under 25 år, således at den samlede fertilitet nu er så lav, at befolkningen på lang sigt ikke vil kunne reproducere sig selv.

Dødelighed

I oversigt 6.1. ses de centrale mål til beskrivelse af dødeligheden i 2008 - 2010. I 2010 døde 504 personer.

Middellevetiden for 0-årige angiver, hvor gammelt et nyfødt barn kan forvente at leve med de dødshyppigheder, der gør sig gældende i de forskellige aldersklasser i en given periode. Af oversigt 6.2. fremgår det, at den forventede levealder for personer født i Grønland er steget med 14,3 år for mænd og 15,4 år for kvinder i perioden fra 1954-1958 til 2003 - 2007.

Oversigt 6.1. Centrale dødelighedsmål

| I alt | Mænd | Kvinder
| 2010 | 2011 | 2012 | 2010 | 2011 | 2012 | 2010 | 2011 | 2012
Antal døde | 510 | 476 | 459 | 306 | 258 | 270 | 204 | 218 | 189
Antal ikke-naturlige dødsfald 1  | 94 | 69 | - | 59 | 52 | - | 35 | 17 | -
Summarisk dødskvotient | 9,1 | 8,5 | 8,2 | 10,4 | 8,7 | 9,1 | 7,7 | 8,2 | 7,2
Middellevetid 2  | - | - | - | 67,8 | 68,2 | 68,7 | 72,8 | 72,9 | 73,5
Middellevetid 2 (født i Grl.) | - | - | - | 66,6 | 66,9 | 67,5 | 72,4 | 72,5 | 73,1

Kilde: Grønlands Statistik, Landslægeembedet

1) Se http://bank.stat.gl/SUDLDM1

2) Beregnet for 5-års perioder. 2012=2008-2012

Oversigt 6.2. Middellevetid for nyfødte. Personer født i Grønland

| 1977-1981 | 1982-1986 | 1987-1991 | 1992-1996 | 1997-2001 | 2002-2006 | 2008-2012
Mænd | 58,4 | 58,3 | 58,9 | 62,0 | 62,6 | 64,9 | 67,5
Kvinder | 67,5 | 65,9 | 68,0 | 68,2 | 68,4 | 71,1 | 73,1

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/beddt

Såvel mænd som kvinder født i Grønland har kortere levetid end personer fra lande i den vestlige verden, hvilket primært tilskrives at Grønland har en høj dødelighed som følge af ulykker og selvmord. Dødsfald som følge af ulykke eller selvmord optræder typisk blandt yngre mænd i alderen 15-35 år.

Oversigt 6.3. Døde pr 1000. Personer født i Grønland

| Mænd | Kvinder
| 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2008-2012 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2008-2012
0 | 9,5 | 2,3 | 15,6 | 14,1 | 10,1 | 10,3 | 10,6 | 5,1 | 0,0 | 7,7 | 8,0 | 6,2
1-4 | 0,0 | 1,3 | 1,3 | 0,0 | 0,6 | 0,6 | 0,7 | 0,7 | 0,7 | 0,0 | 0,0 | 0,4
5-9 | 0,0 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,5 | 0,1
10-14 | 0,4 | 1,4 | 0,9 | 0,5 | 0,5 | 0,7 | 0,4 | 1,4 | 0,5 | 0,5 | 0,0 | 0,6
15-19 | 2,7 | 3,6 | 2,7 | 6,5 | 2,4 | 3,5 | 2,7 | 1,8 | 3,6 | 2,3 | 1,0 | 2,3
20-24 | 3,6 | 2,4 | 8,1 | 3,2 | 4,1 | 4,3 | 0,5 | 1,0 | 2,4 | 1,4 | 0,9 | 1,3
25-29 | 4,2 | 6,3 | 2,8 | 2,7 | 3,8 | 3,9 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 1,1 | 0,0 | 0,6
30-34 | 3,0 | 3,7 | 7,1 | 2,0 | 3,2 | 3,8 | 1,6 | 1,6 | 0,7 | 2,8 | 2,0 | 1,8
35-39 | 3,0 | 2,0 | 6,6 | 4,6 | 3,1 | 3,8 | 0,0 | 1,5 | 3,2 | 3,3 | 1,7 | 1,8
40-44 | 3,1 | 2,8 | 6,2 | 3,5 | 6,2 | 4,2 | 2,0 | 0,9 | 2,8 | 2,1 | 2,3 | 2,0
45-49 | 3,9 | 3,9 | 10,0 | 7,8 | 4,0 | 5,9 | 2,8 | 7,2 | 4,8 | 6,5 | 2,1 | 4,7
50-54 | 6,8 | 10,1 | 9,1 | 8,8 | 6,2 | 8,2 | 6,1 | 5,8 | 9,1 | 2,3 | 5,3 | 5,6
55-59 | 12,9 | 19,8 | 17,3 | 10,4 | 8,5 | 13,6 | 13,4 | 18,5 | 11,0 | 11,4 | 10,8 | 12,9
60-64 | 28,1 | 18,2 | 22,0 | 20,9 | 23,7 | 22,6 | 12,2 | 21,5 | 16,2 | 26,1 | 17,4 | 18,7
65-69 | 47,1 | 35,0 | 51,3 | 30,5 | 48,4 | 42,4 | 31,8 | 28,7 | 36,3 | 36,5 | 21,8 | 31,0
70-74 | 78,3 | 69,5 | 68,3 | 61,2 | 80,2 | 71,6 | 71,0 | 41,5 | 38,5 | 60,7 | 56,4 | 53,8
75-79 | 128,6 | 107,4 | 121,3 | 114,1 | 129,2 | 120,1 | 53,6 | 78,2 | 72,1 | 81,2 | 72,1 | 71,4
80-84 | 215,9 | 168,4 | 127,9 | 187,2 | 166,0 | 171,5 | 118,8 | 125,3 | 141,5 | 140,2 | 133,3 | 132,7
85-89 | 285,7 | 378,4 | 133,3 | 200,0 | 200,0 | 228,6 | 276,6 | 103,1 | 259,3 | 127,0 | 219,0 | 195,7

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/bedbbdm1

Ligesom dødsfaldene blandt spædbørn bidrager disse dødsfald til et betydeligt antal tabte leveår, langt mere end det stigende antal dødsfald som følge af kræft og hjertesygdomme, der typisk indtræffer senere i livet.

I oversigt 6.3. ses forskellen på mænds og kvinders risiko for at dø i de forskellige aldersklas

Flytninger

I Grønland er flytningerne betydelige i forhold til befolkningens størrelse og har stor indflydelse på fordelingen af befolkningen på kommuner og bosteder. Indflydelsen fra flytninger er langt større end effekten af fødsler og dødsfald. Flytninger påvirker sammensætningen af befolkningen såvel på stedet, hvorfra der flyttes, som på stedet, hvortil der flyttes.

I 2012 blev der registreret 21.698 indenlandske flytninger. De fleste flytninger foregik inden for samme lokalitet.

Oversigt 7.1. Indenlandske flytninger

| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
I alt | 17.416 | 18.232 | 18.739 | 20.413 | 20.781 | 21.766 | 20.639 | 21.066 | 22.313 | 21.941 | 21.698
samme by | 10.280 | 10.781 | 11.217 | 12.250 | 12.490 | 13.130 | 12.044 | 12.644 | 13.755 | 13.200 | 13.129
samme bygd | 945 | 1.185 | 962 | 1.294 | 1.271 | 1.299 | 1.254 | 1.112 | 1.215 | 1.316 | 1.191
mellem byer | 3.756 | 3.882 | 4.153 | 4.361 | 4.428 | 4.561 | 4.437 | 4.548 | 4.553 | 4.507 | 4.440
mellem bygder | 291 | 306 | 286 | 279 | 302 | 312 | 406 | 337 | 346 | 370 | 418
fra bygd til by | 1.158 | 1.099 | 1.090 | 1.115 | 1.240 | 1.367 | 1.321 | 1.266 | 1.325 | 1.392 | 1.359
fra by til bygd | 914 | 878 | 950 | 1.047 | 999 | 1.041 | 1.055 | 1.096 | 1.070 | 1.124 | 1.079
Øvrige | 72 | 101 | 81 | 67 | 51 | 56 | 122 | 63 | 49 | 32 | 82

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/bedbaf2b

Vandringer

Siden 1970'erne har nettovandringen varieret kraftigt fra år til år. Med enkelte undtagelser var udvandringen i 1980'erne generelt større end indvandringen. Denne tendens fortsatte i starten af 1990'erne, hvor en betydelig faldende indvandring øgede nettoudvandringen betydeligt i perioden 1990-1992. I årene 1991 og 1992 var nettoudvandringen så stor, at fødselsoverskuddet ikke kunne forhindre et fald i det samlede folketal. Fra 1993 til 1998 faldt nettoudvandringen for såvel personer født i Grønland som personer født uden for Grønland. Fra 2005 til 2008 var nettoudvandringen markant højere end i de foregående år, især blandt personer, som er født i Grønland.

Oversigt 8.1. Vandringer fordelt efter fødested. 2002-2012

| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| I alt
Nettoindvandringer | -288 | -345 | -236 | -448 | -644 | -566 | -639 | -189 | -160 | -159 | -709
Indvandringer | 2.129 | 2.388 | 2.482 | 2.514 | 2.404 | 2.417 | 2.536 | 2.551 | 2.491 | 2.283 | 2.191
Udvandringer | 2.417 | 2.733 | 2.718 | 2.962 | 3.048 | 2.983 | 3.175 | 2.740 | 2.651 | 2.442 | 2.900
| Født i Grønland
Nettoindvandringer | -357 | -315 | -191 | -382 | -468 | -507 | -653 | -278 | -291 | -310 | -612
Indvandringer | 627 | 826 | 923 | 870 | 890 | 886 | 907 | 1.076 | 1.043 | 905 | 871
Udvandringer | 984 | 1.141 | 1.114 | 1.252 | 1.358 | 1.393 | 1.560 | 1.354 | 1.334 | 1.215 | 1.483
| Født udenfor Grønland
Nettoindvandringer | 69 | -30 | -45 | -66 | -176 | -59 | 14 | 89 | 131 | 151 | -97
Indvandringer | 1.502 | 1.562 | 1.559 | 1.644 | 1.514 | 1.531 | 1.629 | 1.475 | 1.448 | 1.378 | 1.320
Udvandringer | 1.433 | 1.592 | 1.604 | 1.710 | 1.690 | 1.590 | 1.615 | 1.386 | 1.317 | 1.227 | 1.417

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/bedbbiu2

Mere end ni af 10 vandringer sker til og fra Danmark. De resterende vandringer foretages primært til og fra de øvrige skandinaviske lande.

Fremskrivning

Befolkningsfremskrivninger giver et skøn over befolkningens fremtidige størrelse og sammensætning.  Det er vigtigt at understrege, at en befolkningsfremskrivning ikke er en sikker forudsigelse af den fremtidige udvikling, men beregninger, bestemt af en række forudsætninger om fødsler, dødsfald samt ind- og udvandring. Holder disse forudsætninger ikke, vil den faktiske udvikling afvige fra befolkningsfremskrivningen.

I fremskrivningen for 2013 er forventningen til den fremtidige fertilitet og dødelighed baseret på erfaringerne fra perioden 2008 - 2012, mens forudsætninger om vandringer baseres på en længere periode. For en detaljeret gennemgang af forudsætninger og model henvises til www.stat.gl/BED201302/o2

Oversigt 9.1. Befolkningsfremskrivning 2014-2022

| 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022
Hele befolkningen | 56.341 | 56.326 | 56.293 | 56.253 | 56.216 | 56.164 | 56.105 | 56.048 | 55.975
Personer født i Grønland | 50.050 | 49.999 | 49.953 | 49.903 | 49.857 | 49.807 | 49.744 | 49.676 | 49.596
Personer født udenfor Grønland | 6.291 | 6.327 | 6.340 | 6.350 | 6.359 | 6.357 | 6.361 | 6.372 | 6.379

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/BEDP2012

I oversigt 9.1. og tabel 5 vises resultater fra fremskrivningen, fordelt efter fødested. Det ses, at antallet af personer i de to befolkningsgrupper udvikler sig i hver sin retning. Den del af befolkningen, der er født i Grønland, forventes at falde lidt fra 50.101 personer i 2013 til 49.596 personer i 2022. Den del af befolkningen, der er født uden for Grønland, forventes at stige fra 6.269 til 6.379 personer i 2022. Den samlede befolkning vil ifølge fremskrivningen stort set være

Tabel 1. Befolkning og befolkningstilvækst

| Befolkningen efter fødested | Befolkningstilvækst efter fødested
| I alt | Grønland | Udenfor Grønland | I alt | Grønland | Udenfor Grønland | I alt | Grønland | Udenfor Grønland
| Antal | Tilvækst | Tilvækst i procent
1901 | 11.893 | 11.621 | 272 | - | - | - | - | - | -
1911 | 13.459 | 13.075 | 384 | 157 | 145 | 112 | 1,2 | 1,2 | 3,5
1921 | 14.355 | 14.081 | 274 | 90 | 101 | -110 | 0,6 | 0,7 | -3,3
1930 | 16.901 | 16.488 | 413 | 283 | 267 | 139 | 1,8 | 1,8 | 4,7
1946 | 21.412 | 20.939 | 473 | 296 | 292 | 60 | 1,6 | 1,6 | 0,9
1951 | 23.642 | 22.581 | 1.061 | 446 | 328 | 588 | 2,0 | 1,5 | 17,5
1956 | 27.101 | 25.234 | 1.867 | 692 | 531 | 806 | 2,8 | 2,4 | 12,0
1961 | 33.140 | 30.378 | 2.762 | 1.208 | 1.029 | 895 | 4,2 | 4,1 | 8,2
1962 | 34.312 | 31.304 | 3.008 | 1.172 | 926 | 246 | 3,5 | 3,0 | 8,0
1963 | 35.499 | 32.288 | 3.211 | 1.187 | 984 | 203 | 3,5 | 3,1 | 6,7
1964 | 36.967 | 33.406 | 3.561 | 1.468 | 1.118 | 350 | 4,1 | 3,5 | 10,9
1965 | 38.815 | 34.711 | 4.104 | 1.848 | 1.305 | 543 | 5,0 | 3,9 | 15,2
1966 | 39.615 | 35.132 | 4.483 | 800 | 421 | 379 | 2,1 | 1,2 | 9,2
1967 | 42.102 | 36.380 | 5.722 | 2.487 | 1.248 | 1.239 | 6,3 | 3,6 | 27,6
1968 | 43.792 | 37.372 | 6.420 | 1.690 | 992 | 698 | 4,0 | 2,7 | 12,2
1969 | 45.639 | 38.378 | 7.261 | 1.847 | 1.006 | 841 | 4,2 | 2,7 | 13,1
1970 | 46.331 | 38.914 | 7.417 | 692 | 536 | 156 | 1,5 | 1,3 | 2,1
1971 | 46.532 | 38.912 | 7.620 | 201 | 2 | 203 | 0,4 | 0,0 | 2,7
1972 | 47.935 | 39.752 | 8.183 | 1.403 | 840 | 563 | 3,0 | 2,2 | 2,2
1973 | 48.581 | 40.089 | 8.492 | 646 | 337 | 309 | 1,3 | 0,8 | 3,8
1974 | 49.468 | 40.091 | 9.377 | 887 | 2 | 885 | 1,8 | 0,0 | 10,4
1975 | 49.502 | 39.979 | 9.523 | 34 | -112 | 146 | 0,1 | -0,3 | 1,6
1976 | 49.666 | 40.390 | 9.276 | 164 | 411 | -247 | 0,3 | 1,0 | -2,6
1977 | 49.719 | 40.601 | 9.118 | 53 | 211 | -158 | 0,1 | 0,5 | -1,7
1978 | 49.148 | 40.609 | 8.539 | -571 | 8 | -579 | -1,1 | 0,0 | -6,4
1979 | 49.338 | 40.775 | 8.563 | 190 | 166 | 24 | 0,4 | 0,4 | 0,3
1980 | 49.773 | 40.947 | 8.826 | 435 | 172 | 263 | 0,9 | 0,4 | 3,1
1981 | 50.643 | 41.459 | 9.184 | 870 | 512 | 358 | 1,7 | 1,3 | 4,1
1982 | 51.435 | 42.156 | 9.279 | 792 | 697 | 95 | 1,6 | 1,7 | 1,0
1983 | 51.903 | 42.669 | 9.234 | 468 | 513 | -45 | 0,9 | 1,2 | -0,5
1984 | 52.347 | 43.130 | 9.217 | 444 | 461 | -17 | 0,9 | 1,1 | -0,2
1985 | 52.940 | 43.587 | 9.353 | 593 | 457 | 136 | 1,1 | 1,1 | 1,5
1986 | 53.406 | 44.053 | 9.353 | 466 | 466 | 0 | 0,9 | 1,1 | 0,0
1987 | 53.733 | 44.430 | 9.303 | 327 | 377 | -50 | 0,6 | 0,9 | -0,5
1988 | 54.524 | 44.952 | 9.572 | 791 | 522 | 269 | 1,5 | 1,2 | 2,9
1989 | 55.171 | 45.629 | 9.542 | 647 | 677 | -30 | 1,2 | 1,5 | -0,3
1990 | 55.558 | 46.142 | 9.416 | 387 | 513 | -126 | 0,7 | 1,1 | -1,3
1991 | 55.620 | 46.778 | 8.842 | 62 | 636 | -574 | 0,1 | 1,4 | -6,1
1992 | 55.385 | 47.184 | 8.201 | -235 | 406 | -641 | -0,4 | 0,9 | -7,2
1993 | 55.117 | 47.558 | 7.559 | -268 | 374 | -642 | -0,5 | 0,8 | -7,8
1994 | 55.419 | 48.029 | 7.390 | 302 | 471 | -169 | 0,5 | 1,0 | -2,2
1995 | 55.732 | 48.412 | 7.320 | 313 | 383 | -70 | 0,6 | 0,8 | -0,9
1996 | 55.863 | 48.679 | 7.184 | 131 | 267 | -136 | 0,2 | 0,6 | -1,9
1997 | 55.971 | 48.882 | 7.089 | 108 | 203 | -95 | 0,2 | 0,4 | -1,3
1998 | 56.076 | 49.117 | 6.959 | 105 | 235 | -130 | 0,2 | 0,5 | -1,8
1999 | 56.087 | 49.281 | 6.806 | 11 | 164 | -153 | 0,0 | 0,3 | -2,2
2000 | 56.124 | 49.369 | 6.755 | 37 | 88 | -51 | 0,1 | 0,2 | -0,7
2001 | 56.245 | 49.623 | 6.622 | 121 | 254 | -133 | 0,2 | 0,5 | -2,0
2002 | 56.542 | 49.796 | 6.746 | 297 | 173 | 124 | 0,5 | 0,3 | 1,9
2003 | 56.676 | 49.941 | 6.735 | 134 | 145 | -11 | 0,2 | 0,3 | -0,2
2004 | 56.854 | 50.096 | 6.758 | 178 | 155 | 23 | 0,3 | 0,3 | 0,3
2005 | 56.969 | 50.283 | 6.686 | 115 | 187 | -72 | 0,2 | 0,4 | -1,1
2006 | 56.901 | 50.397 | 6.504 | -68 | 114 | -182 | -0,1 | 0,2 | -2,7
2007 | 56.648 | 50.366 | 6.282 | -253 | -31 | -222 | -0,4 | -0,1 | -3,4
2008 | 56.462 | 50.270 | 6.192 | -186 | -96 | -90 | -0,3 | -0,2 | -1,4
2009 | 56.194 | 50.023 | 6.171 | -268 | -247 | -21 | -0,5 | -0,5 | -0,3
2010 | 56.452 | 50.226 | 6.226 | 258 | 203 | 55 | 0,5 | 0,4 | 0,9
2011 | 56.615 | 50.321 | 6.294 | 163 | 95 | 68 | 0,3 | 0,2 | 1,1
2012 | 56.749 | 50.340 | 6.409 | 134 | 19 | 115 | 0,2 | 0,4 | 1,8
2013 | 56.370 | 50.101 | 6.269 | -379 | -239 | -140 | -0,7 | -0,5 | -2,2

http://bank.stat.gl/bedsat1

Noter:

1) 1901-30: "Indfødte". 1945-51: "Personer under grønlandsk ret".

2) Nordgrønland, der i 1930 omfattede 271 personer, alle født i Grønland.

3) De store udsving i befolkningstilvæksten skyldes tekniske forhold ved registreringen.

4) Fra og med 1966 indgår den civile del af befolkningen i Kangerlussuaq (Sdr. Strømfjord). Herved kom der en tilgang på 579 personer, alle på nær fem født uden for Grønland.

Kilde: Statsministeriets Grønlandsafdeling, Danmarks Statistik og Grønlands Statistik

Tabel 2. Befolkningens bevægelser

| Levendefødte | Døde |  | Nettoindvandring (inkl. korrektioner) | Befolknings-tilvækst i året. I alt
| Moder født i Grønland | I alt | Født i Grønland | I alt | Fødsels-overskud | Født i Grønland | Født udenfor Grønland | I alt
1950 | 1.110 | 1.129 | 537 | 539 | 590 | -113 | 122 | 9 | 599
1951 | 973 | 999 | 548 | 550 | 449 | -142 | 210 | 68 | 517
1952 | 996 | 1.034 | 473 | 475 | 559 | -96 | 141 | 45 | 604
1953 | 1.058 | 1.109 | 392 | 398 | 711 | -213 | 41 | -172 | 539
1954 | 1.103 | 1.136 | 384 | 388 | 748 | -113 | 255 | 142 | 890
1955 | 1.179 | 1.234 | 371 | 375 | 859 | -127 | 177 | 50 | 909
1956 | 1.235 | 1.293 | 347 | 351 | 942 | -3 | 258 | 255 | 1.197
1957 | 1.303 | 1.361 | 329 | 337 | 1.024 | 37 | 165 | 202 | 1.226
1958 | 1.335 | 1.410 | 284 | 290 | 1.120 | -201 | 178 | -23 | 1.097
1959 | 1.412 | 1.491 | 278 | 285 | 1.206 | -181 | 209 | 28 | 1.234
1960 | 1.496 | 1.586 | 247 | 256 | 1.330 | -164 | 119 | -45 | 1.285
1961 | 1.548 | 1.644 | 284 | 292 | 1.352 | -338 | 158 | -180 | 1.172
1962 | 1.489 | 1.610 | 344 | 361 | 1.249 | -161 | 99 | -62 | 1.187
1963 | 1.560 | 1.671 | 270 | 279 | 1.392 | -172 | 248 | 76 | 1.468
1964 | 1.674 | 1.797 | 321 | 329 | 1.468 | -48 | 428 | 380 | 1.848
1965 | 1.596 | 1.738 | 327 | 337 | 1.401 | -848 | 247 | -601 | 800
1966 | 1.608 | 1.781 | 318 | 329 | 1.452 | -42 | 1.077 | 1.035 | 2.487
1967 | 1.507 | 1.685 | 305 | 314 | 1.371 | -210 | 529 | 319 | 1.690
1968 | 1.418 | 1.576 | 319 | 333 | 1.243 | -93 | 697 | 604 | 1.847
1969 | 1.151 | 1.310 | 293 | 311 | 999 | -322 | 15 | -307 | 692
1970 | 999 | 1.144 | 268 | 283 | 861 | -733 | 73 | -660 | 201
1971 | 851 | 1.028 | 268 | 289 | 739 | 257 | 407 | 664 | 1.403
1972 | 770 | 948 | 281 | 295 | 653 | -152 | 145 | -7 | 646
1973 | 706 | 940 | 320 | 339 | 601 | -384 | 670 | 286 | 887
1974 | 638 | 866 | 312 | 332 | 534 | -438 | -62 | -500 | 34
1975 | 671 | 815 | 299 | 313 | 502 | 39 | -430 | -391 | 164
1976 | 715 | 859 | 327 | 348 | 511 | -177 | -281 | -458 | 53
1977 | 783 | 918 | 307 | 373 | 545 | -468 | -667 | -1.135 | -571
1978 | 717 | 870 | 295 | 309 | 561 | -256 | -110 | -366 | 190
1979 | 794 | 900 | 375 | 393 | 507 | -247 | 185 | -62 | 435
1980 | 913 | 1.034 | 362 | 380 | 654 | -39 | 264 | 225 | 870
1981 | 931 | 1.056 | 357 | 381 | 675 | 123 | 1 | 124 | 792
1982 | 952 | 1.052 | 386 | 408 | 644 | -53 | -120 | -173 | 468
1983 | 890 | 994 | 407 | 433 | 561 | -22 | -85 | -107 | 444
1984 | 916 | 1.054 | 407 | 439 | 615 | -52 | 30 | -22 | 593
1985 | 1.032 | 1.152 | 415 | 435 | 717 | -151 | -87 | -238 | 466
1986 | 952 | 1.055 | 420 | 445 | 610 | -155 | -142 | -297 | 327
1987 | 999 | 1.104 | 418 | 445 | 659 | -59 | 205 | 146 | 791
1988 | 1.104 | 1.213 | 413 | 432 | 781 | -14 | -118 | -132 | 647
1989 | 1.107 | 1.210 | 429 | 455 | 755 | -165 | -203 | -368 | 387
1990 | 1.144 | 1.258 | 434 | 467 | 791 | -74 | -655 | -729 | 62
1991 | 1.102 | 1.192 | 409 | 458 | 734 | . | . | -969 | -235
1992 | 1.124 | 1.237 | 420 | 441 | 796 | -330 | -734 | -1.064 | -268
1993 | 1.098 | 1.180 | 416 | 432 | 748 | -333 | -194 | -527 | 302
1994 | 1.025 | 1.139 | 415 | 445 | 694 | -308 | -46 | -354 | 313
1995 | 1.012 | 1.101 | 453 | 480 | 621 | -366 | -100 | -466 | 131
1996 | 956 | 1.051 | 411 | 444 | 607 | -419 | -64 | -483 | 108
1997 | 1.023 | 1.095 | 466 | 492 | 603 | -373 | -28 | -401 | 105
1998 | 901 | 980 | 434 | 457 | 523 | -419 | -96 | -515 | -52
1999 | 880 | 945 | 443 | 479 | 466 | -290 | -26 | -316 | 83
2000 | 807 | 879 | 429 | 450 | 429 | -158 | -47 | -205 | 138
2001 | 856 | 942 | 434 | 466 | 476 | -234 | -13 | -247 | 297
2002 | 877 | 954 | 417 | 446 | 508 | -357 | 69 | -288 | 134
2003 | 786 | 879 | 388 | 411 | 468 | -315 | -30 | -345 | 178
2004 | 809 | 892 | 440 | 479 | 413 | -191 | -45 | -236 | 115
2005 | 794 | 886 | 446 | 465 | 421 | -382 | -66 | -448 | -68
2006 | 772 | 842 | 409 | 440 | 402 | -468 | -176 | -644 | -253
2007 | 755 | 853 | 429 | 452 | 401 | -507 | -59 | -566 | -186
2008 | 763 | 834 | 401 | 428 | 406 | -653 | 14 | -639 | -268
2009 | 816 | 895 | 417 | 444 | 451 | -278 | 89 | -189 | 258
2010 | 774 | 869 | 471 | 504 | 365 | -291 | 131 | -160 | 163
2011 | 747 | 821 | 440 | 470 | 351 | -310 | 151 | -159 | 134
2012 | 732 | 790 | 429 | 459 | 331 | -612 | -97 | -709 | -379

http://bank.stat.gl/bedsat2

Noter:

1) De store udsving i befolkningstilvæksten skyldes tekniske forhold ved registreringen.

Kilde: Statsministeriets Grønlandsafdeling, Danmarks Statistik og Grønlands Statistik

Tabel 3. Befolkningen i kommunerne, distrikterne og byer/bygderne 2013

| 0-6 | 7-16 | 17-24 | 25-64 | 65+ | I alt
Hele landet |          5.605 |          8.141 |          7.343 |          31.128 |          4.153 |          56.370
By |          4.745 |          6.815 |          6.297 |          26.767 |          3.527 |          48.151
Bygd mm |             860 |          1.326 |          1.046 |            4.361 |             626 |            8.219
| Kommuner
Kujalleq |             687 |             995 |             942 |            3.783 |             744 |            7.151
By |             578 |             849 |             830 |            3.208 |             604 |            6.069
Bygd mm |             109 |             146 |             112 |               575 |             140 |            1.082
Sermersooq |          2.189 |          3.067 |          2.618 |          12.794 |          1.200 |          21.868
By |          2.016 |          2.820 |          2.461 |          12.047 |          1.094 |          20.438
Bygd mm |             173 |             247 |             157 |               747 |             106 |            1.430
Qeqqata |             968 |          1.388 |          1.392 |            5.139 |             733 |            9.620
By |             837 |          1.206 |          1.222 |            4.346 |             657 |            8.268
Bygd mm |             131 |             182 |             170 |               793 |               76 |            1.352
Qaasuitsup |          1.761 |          2.691 |          2.360 |            9.214 |          1.472 |          17.498
By |          1.314 |          1.940 |          1.784 |            7.166 |          1.172 |          13.376
Bygd mm |             447 |             751 |             576 |            2.048 |             300 |            4.122
Udenfor kommunerne |                -   |                -   |               31 |               198 |                 4 |               233
By |                -   |                -   |                -   |                  -   |                -   |                  -  
Bygd mm |                -   |                -   |               31 |               198 |                 4 |               233
| Distrikter
Nanortalik |             197 |             304 |             211 |            1.010 |             216 |            1.938
By |             131 |             208 |             149 |               711 |             138 |            1.337
Bygd mm |               66 |               96 |               62 |               299 |               78 |               601
Qaqortoq |             326 |             445 |             538 |            1.804 |             300 |            3.413
By |             307 |             429 |             519 |            1.709 |             265 |            3.229
Bygd mm |               19 |               16 |               19 |                 95 |               35 |               184
Narsaq |             164 |             246 |             193 |               969 |             228 |            1.800
By |             140 |             212 |             162 |               788 |             201 |            1.503
Bygd mm |               24 |               34 |               31 |               181 |               27 |               297
Ivittuut |                -   |                -   |                -   |                 42 |                -   |                 42
By |                -   |                -   |                -   |                  -   |                -   |                  -  
Bygd mm |                -   |                -   |                -   |                 42 |                -   |                 42
Paamiut |             150 |             244 |             184 |               857 |             186 |            1.621
By |             141 |             231 |             174 |               795 |             174 |            1.515
Bygd mm |                 9 |               13 |               10 |                 62 |               12 |               106
Nuuk |          1.569 |          2.132 |          2.006 |          10.205 |             828 |          16.740
By |          1.536 |          2.112 |          1.963 |          10.045 |             798 |          16.454
Bygd mm |               33 |               20 |               43 |               160 |               30 |               286
Maniitsoq |             309 |             488 |             370 |            1.826 |             295 |            3.288
By |             249 |             404 |             293 |            1.486 |             238 |            2.670
Bygd mm |               60 |               84 |               77 |               340 |               57 |               618
Sisimiut |             659 |             900 |          1.022 |            3.313 |             438 |            6.332
By |             588 |             802 |             929 |            2.860 |             419 |            5.598
Bygd mm |               71 |               98 |               93 |               453 |               19 |               734
Kangaatsiaq |             128 |             241 |             184 |               596 |               78 |            1.227
By |               64 |             104 |               73 |               284 |               33 |               558
Bygd mm |               64 |             137 |             111 |               312 |               45 |               669
Aasiaat |             314 |             430 |             559 |            1.723 |             301 |            3.327
By |             290 |             400 |             544 |            1.630 |             278 |            3.142
Bygd mm |               24 |               30 |               15 |                 93 |               23 |               185
Qasigiannguit |             115 |             178 |             158 |               656 |             141 |            1.248
By |             103 |             162 |             154 |               619 |             133 |            1.171
Bygd mm |               12 |               16 |                 4 |                 37 |                 8 |                 77
Ilulissat |             505 |             699 |             548 |            2.766 |             407 |            4.925
By |             464 |             658 |             490 |            2.560 |             369 |            4.541
Bygd mm |               41 |               41 |               58 |               206 |               38 |               384
Qeqertarsuaq |               71 |             140 |               90 |               453 |             125 |               879
By |               69 |             131 |               90 |               432 |             123 |               845
Bygd mm |                 2 |                 9 |                -   |                 21 |                 2 |                 34
Uummannaq |             199 |             352 |             310 |            1.215 |             178 |            2.254
By |             109 |             205 |             168 |               709 |               91 |            1.282
Bygd mm |               90 |             147 |             142 |               506 |               87 |               972
Upernavik |             329 |             539 |             386 |            1.400 |             183 |            2.837
By |             130 |             198 |             158 |               601 |               94 |            1.181
Bygd mm |             199 |             341 |             228 |               799 |               89 |            1.656
Qaanaaq |             100 |             112 |             125 |               405 |               59 |               801
By |               85 |               82 |             107 |               331 |               51 |               656
Bygd mm |               15 |               30 |               18 |                 74 |                 8 |               145
Tasiilaq |             412 |             608 |             369 |            1.467 |             152 |            3.008
By |             281 |             394 |             265 |               989 |               88 |            2.017
Bygd mm |             131 |             214 |             104 |               478 |               64 |               991
Illoqqortoormiut |               58 |               83 |               59 |               223 |               34 |               457
By |               58 |               83 |               59 |               218 |               34 |               452
Bygd mm |                -   |                -   |                -   |                   5 |                -   |                   5

http://bank.stat.gl/bedst3

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 4. Befolkningen fordelt efter alder, køn, fødested og civilstand 2013

|  | Mænd |  | Kvinder
| I alt | I alt | Ugifte | Gifte | Fraskilte | Enkemænd | I alt | Ugifte | Gifte | Fraskilte | Enker
| Hele befolkningen
I alt | 56.370 | 29.838 | 19.714 | 7.667 | 1.879 | 578 | 26.532 | 16.044 | 7.449 | 1.680 | 1.359
0-4 | 4.036 | 2.109 | 2.109 | - | - | - | 1.927 | 1.927 | - | - | -
5-9 | 3.980 | 2.030 | 2.030 | - | - | - | 1.950 | 1.950 | - | - | -
10-14 | 4.120 | 2.070 | 2.070 | - | - | - | 2.050 | 2.050 | - | - | -
15-19 | 4.290 | 2.174 | 2.174 | - | - | - | 2.116 | 2.105 | 11 | - | -
20-24 | 4.663 | 2.362 | 2.314 | 48 | - | - | 2.301 | 2.163 | 134 | 3 | 1
25-29 | 4.134 | 2.103 | 1.860 | 221 | 22 | - | 2.031 | 1.625 | 353 | 48 | 5
30-34 | 3.791 | 1.964 | 1.433 | 456 | 72 | 3 | 1.827 | 1.005 | 703 | 111 | 8
35-39 | 3.153 | 1.733 | 977 | 633 | 122 | 1 | 1.420 | 565 | 689 | 149 | 17
40-44 | 3.924 | 2.113 | 991 | 864 | 249 | 9 | 1.811 | 607 | 947 | 221 | 36
45-49 | 5.506 | 2.990 | 1.281 | 1.316 | 375 | 18 | 2.516 | 750 | 1.341 | 359 | 66
50-54 | 4.691 | 2.607 | 972 | 1.266 | 333 | 36 | 2.084 | 527 | 1.177 | 287 | 93
55-59 | 3.505 | 2.003 | 645 | 1.037 | 283 | 38 | 1.502 | 351 | 863 | 180 | 108
60-64 | 2.424 | 1.447 | 434 | 747 | 188 | 78 | 977 | 184 | 514 | 142 | 137
65-69 | 1.800 | 1.027 | 263 | 529 | 129 | 106 | 773 | 92 | 377 | 82 | 222
70-74 | 1.179 | 618 | 104 | 348 | 70 | 96 | 561 | 71 | 217 | 55 | 218
75-79 | 689 | 315 | 44 | 138 | 28 | 105 | 374 | 40 | 85 | 32 | 217
80-84 | 359 | 136 | 11 | 53 | 7 | 65 | 223 | 22 | 30 | 10 | 161
85-89 | 106 | 33 | 1 | 11 | 1 | 20 | 73 | 6 | 7 | 1 | 59
90-94 | 17 | 4 | 1 | - | - | 3 | 13 | 2 | 1 | - | 10
95+ | 3 | - | - | - | - | - | 3 | 2 | - | - | 1
| Født i Grønland
I alt | 50.101 | 25.653 | 17.649 | 6.061 | 1.444 | 499 | 24.448 | 14.954 | 6.660 | 1.512 | 1.322
0-4 | 3.874 | 2024 | 2024 | - | - | - | 1850 | 1850 | - | - | -
5-9 | 3.728 | 1920 | 1920 | - | - | - | 1808 | 1808 | - | - | -
10-14 | 3.922 | 1968 | 1968 | - | - | - | 1954 | 1954 | - | - | -
15-19 | 4.170 | 2116 | 2116 | - | - | - | 2054 | 2044 | 10 | - | -
20-24 | 4.413 | 2215 | 2172 | 43 | - | - | 2198 | 2067 | 127 | 3 | 1
25-29 | 3.631 | 1837 | 1634 | 182 | 21 | - | 1794 | 1439 | 307 | 43 | 5
30-34 | 3.139 | 1591 | 1177 | 349 | 62 | 3 | 1548 | 849 | 588 | 104 | 7
35-39 | 2.487 | 1294 | 737 | 457 | 99 | 1 | 1193 | 479 | 564 | 136 | 14
40-44 | 3.276 | 1666 | 776 | 671 | 210 | 9 | 1610 | 548 | 830 | 196 | 36
45-49 | 4.859 | 2508 | 1086 | 1093 | 312 | 17 | 2351 | 702 | 1249 | 336 | 64
50-54 | 4.067 | 2137 | 837 | 1012 | 259 | 29 | 1930 | 500 | 1075 | 265 | 90
55-59 | 2.919 | 1578 | 525 | 817 | 211 | 25 | 1341 | 321 | 764 | 155 | 101
60-64 | 1.964 | 1093 | 348 | 563 | 119 | 63 | 871 | 166 | 469 | 110 | 126
65-69 | 1.493 | 770 | 208 | 393 | 80 | 89 | 723 | 87 | 349 | 71 | 216
70-74 | 1.059 | 509 | 78 | 299 | 49 | 83 | 550 | 70 | 211 | 53 | 216
75-79 | 638 | 272 | 31 | 125 | 18 | 98 | 366 | 39 | 80 | 30 | 217
80-84 | 342 | 122 | 10 | 47 | 4 | 61 | 220 | 21 | 29 | 9 | 161
85-89 | 101 | 30 | 1 | 10 | - | 19 | 71 | 6 | 7 | 1 | 57
90-94 | 16 | 3 | 1 | - | - | 2 | 13 | 2 | 1 | - | 10
95+ | 3 | - | - | - | - | - | 3 | 2 | - | - | 1
| Født udenfor Grønland
I alt | 6.269 | 4.185 | 2.065 | 1.606 | 435 | 79 | 2.084 | 1.090 | 789 | 168 | 37
0-4 | 162 | 85 | 85 | - | - | - | 77 | 77 | - | - | -
5-9 | 252 | 110 | 110 | - | - | - | 142 | 142 | - | - | -
10-14 | 198 | 102 | 102 | - | - | - | 96 | 96 | - | - | -
15-19 | 120 | 58 | 58 | - | - | - | 62 | 61 | 1 | - | -
20-24 | 250 | 147 | 142 | 5 | - | - | 103 | 96 | 7 | - | -
25-29 | 503 | 266 | 226 | 39 | 1 | - | 237 | 186 | 46 | 5 | -
30-34 | 652 | 373 | 256 | 107 | 10 | - | 279 | 156 | 115 | 7 | 1
35-39 | 666 | 439 | 240 | 176 | 23 | - | 227 | 86 | 125 | 13 | 3
40-44 | 648 | 447 | 215 | 193 | 39 | - | 201 | 59 | 117 | 25 | -
45-49 | 647 | 482 | 195 | 223 | 63 | 1 | 165 | 48 | 92 | 23 | 2
50-54 | 624 | 470 | 135 | 254 | 74 | 7 | 154 | 27 | 102 | 22 | 3
55-59 | 586 | 425 | 120 | 220 | 72 | 13 | 161 | 30 | 99 | 25 | 7
60-64 | 460 | 354 | 86 | 184 | 69 | 15 | 106 | 18 | 45 | 32 | 11
65-69 | 307 | 257 | 55 | 136 | 49 | 17 | 50 | 5 | 28 | 11 | 6
70-74 | 120 | 109 | 26 | 49 | 21 | 13 | 11 | 1 | 6 | 2 | 2
75-79 | 51 | 43 | 13 | 13 | 10 | 7 | 8 | 1 | 5 | 2 | -
80-84 | 17 | 14 | 1 | 6 | 3 | 4 | 3 | 1 | 1 | 1 | -
85-89 | 5 | 3 | - | 1 | 1 | 1 | 2 | - | - | - | 2
90-94 | 1 | 1 | - | - | - | 1 | - | - | - | - | -
95+ | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | -

http://bank.stat.gl/bedst5

Note: 1) Separerede er medtaget under gifte

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 5. Befolkningsfremskrivning 2013-2022

| 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022
| Hele befolkningen
I alt |          56.370 |          56.341 |          56.326 |          56.293 |          56.253 |          56.216 |          56.164 |          56.105 |          56.048 |          55.975
0-6 |            5.605 |            5.654 |            5.702 |            5.755 |            5.736 |            5.760 |            5.810 |            5.883 |            5.859 |            5.822
7-16 |            8.141 |            8.153 |            7.993 |            7.912 |            7.921 |            7.893 |            7.820 |            7.691 |            7.710 |            7.723
17-24 |            7.343 |            7.038 |            6.939 |            6.756 |            6.605 |            6.458 |            6.331 |            6.198 |            6.088 |            6.094
25-64 |          31.128 |          31.282 |          31.453 |          31.471 |          31.479 |          31.474 |          31.442 |          31.410 |          31.307 |          31.075
65+ |            4.153 |            4.214 |            4.239 |            4.399 |            4.512 |            4.631 |            4.761 |            4.923 |            5.084 |            5.261
| Personer født i Grønland
I alt |          50.101 |          50.050 |          49.999 |          49.953 |          49.903 |          49.857 |          49.807 |          49.744 |          49.676 |          49.596
0-6 |            5.341 |            5.320 |            5.307 |            5.291 |            5.221 |            5.190 |            5.203 |            5.238 |            5.221 |            5.194
7-16 |            7.742 |            7.735 |            7.556 |            7.469 |            7.444 |            7.410 |            7.311 |            7.161 |            7.114 |            7.066
17-24 |            7.024 |            6.756 |            6.674 |            6.492 |            6.353 |            6.187 |            6.037 |            5.873 |            5.731 |            5.719
25-64 |          26.342 |          26.557 |          26.770 |          26.833 |          26.899 |          26.961 |          26.995 |          27.041 |          26.979 |          26.765
65+ |            3.652 |            3.682 |            3.692 |            3.868 |            3.986 |            4.109 |            4.261 |            4.431 |            4.631 |            4.852
| Personer født udenfor Grønland
I alt |            6.269 |            6.291 |            6.327 |            6.340 |            6.350 |            6.359 |            6.357 |            6.361 |            6.372 |            6.379
0-6 |               264 |               334 |               395 |               464 |               515 |               570 |               607 |               645 |               638 |               628
7-16 |               399 |               418 |               437 |               443 |               477 |               483 |               509 |               530 |               596 |               657
17-24 |               319 |               282 |               265 |               264 |               252 |               271 |               294 |               325 |               357 |               375
25-64 |            4.786 |            4.725 |            4.683 |            4.638 |            4.580 |            4.513 |            4.447 |            4.369 |            4.328 |            4.310
65+ |               501 |               532 |               547 |               531 |               526 |               522 |               500 |               492 |               453 |               409

http://bank.stat.gl/BEDP2013

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 6. Dødelighedstavler

| Mænd | Kvinder | Mænd | Kvinder
| Overle-vende | Dødshyp-pighed | Middel-levetid | Overle-vende | Dødshyp-pighed | Middel-levetid | Overle-vende | Dødshyp-pighed | Middel-levetid | Overle-vende | Dødshyp-pighed | Middel-levetid
| 1983-1987 | 1988-1992
0 | 10.000 | 0,0282 | 60,58 | 10.000 | 0,0231 | 67,25 | 10.000 | 0,0265 | 61,4 | 10.000 | 0,0223 | 68,92
1 | 9.718 | 0,0065 | 61,34 | 9.769 | 0,0065 | 67,84 | 9.735 | 0,0078 | 62,06 | 9.777 | 0,0075 | 69,49
5 | 9.454 | 0,0026 | 58,98 | 9.523 | 0,0013 | 65,52 | 9.495 | 0,0012 | 59,57 | 9.562 | - | 66,99
10 | 9.370 | 0,0005 | 54,48 | 9.485 | 0,0005 | 60,77 | 9.425 | - | 54,99 | 9.531 | - | 62,2
15 | 9.320 | 0,0022 | 49,75 | 9.477 | 0,0012 | 55,82 | 9.400 | 0,0021 | 50,12 | 9.519 | 0,0012 | 57,27
20 | 9.160 | 0,0101 | 45,55 | 9.405 | 0,0019 | 51,22 | 9.212 | 0,0076 | 46,06 | 9.444 | 0,0016 | 52,7
25 | 8.786 | 0,0071 | 42,35 | 9.299 | 0,0026 | 46,76 | 8.858 | 0,0052 | 42,76 | 9.382 | 0,0022 | 48,02
30 | 8.521 | 0,0033 | 38,56 | 9.194 | 0,0032 | 42,25 | 8.631 | 0,0064 | 38,79 | 9.299 | 0,003 | 43,42
35 | 8.362 | 0,0029 | 34,22 | 9.089 | 0,0024 | 37,71 | 8.411 | 0,0019 | 34,72 | 9.212 | 0,0024 | 38,8
40 | 8.171 | 0,004 | 29,94 | 8.969 | 0,0053 | 33,16 | 8.237 | 0,0066 | 30,38 | 9.098 | 0,0034 | 34,24
45 | 7.983 | 0,0109 | 25,56 | 8.723 | 0,0036 | 28,99 | 8.008 | 0,0088 | 26,15 | 8.934 | 0,0042 | 29,8
50 | 7.608 | 0,0157 | 21,64 | 8.454 | 0,0138 | 24,79 | 7.721 | 0,0115 | 21,99 | 8.665 | 0,0066 | 25,6
55 | 7.071 | 0,0208 | 18,01 | 8.035 | 0,0144 | 20,91 | 7.253 | 0,0156 | 18,17 | 8.245 | 0,0096 | 21,73
60 | 6.337 | 0,0245 | 14,69 | 7.337 | 0,0202 | 17,54 | 6.608 | 0,0354 | 14,59 | 7.721 | 0,0148 | 17,94
65 | 5.418 | 0,0412 | 11,56 | 6.586 | 0,0241 | 14,11 | 5.596 | 0,0382 | 11,59 | 6.924 | 0,0284 | 14,58
70 | 4.151 | 0,0805 | 8,99 | 5.505 | 0,0441 | 11,16 | 4.366 | 0,068 | 8,82 | 5.760 | 0,0366 | 11,8
75 | 2.793 | 0,1076 | 6,75 | 4.237 | 0,0833 | 8,43 | 2.895 | 0,0721 | 6,52 | 4.620 | 0,0532 | 8,87
80 | 1.442 | 0,25 | 4,79 | 2.753 | 0,1274 | 6,13 | 1.255 | 0,0854 | 5,32 | 3.214 | 0,1221 | 6,21
85 | 457 | 0,4583 | 3,57 | 1.433 | 0,375 | 3,69 | 451 | 0,2903 | 3,53 | 1.542 | 0,1646 | 4,25
| 1993-1997 | 1998-2002
0 | 10.000 | 0,0197 | 63,41 | 10.000 | 0,0242 | 67,99 | 10.000 | 0,0177 | 64,3 | 10.000 | 0,0129 | 69,76
1 | 9.803 | 0,0046 | 63,69 | 9.758 | 0,0051 | 68,67 | 9.823 | 0,0025 | 64,45 | 9.871 | 0,0038 | 69,68
5 | 9.623 | 0,0007 | 60,83 | 9.562 | 0,0004 | 66,03 | 9.671 | 0,0008 | 61,42 | 9.759 | 0,0004 | 66,45
10 | 9.589 | 0,0008 | 56,04 | 9.547 | - | 61,12 | 9.632 | - | 56,66 | 9.739 | - | 61,58
15 | 9.553 | 0,0035 | 51,23 | 9.539 | 0,0032 | 56,17 | 9.585 | 0,0027 | 51,92 | 9.717 | 0,0014 | 56,71
20 | 9.327 | 0,0065 | 47,38 | 9.443 | 0,0006 | 51,71 | 9.398 | 0,0086 | 47,87 | 9.634 | 0,0034 | 52,17
25 | 9.067 | 0,0049 | 43,65 | 9.368 | 0,0029 | 47,1 | 9.100 | 0,004 | 44,33 | 9.538 | 0,0033 | 47,66
30 | 8.856 | 0,0061 | 39,6 | 9.292 | 0,0013 | 42,45 | 8.923 | 0,0038 | 40,14 | 9.435 | 0,0026 | 43,14
35 | 8.673 | 0,0043 | 35,36 | 9.237 | 0,0032 | 37,69 | 8.758 | 0,0033 | 35,83 | 9.353 | 0,0004 | 38,49
40 | 8.501 | 0,005 | 31,01 | 9.115 | 0,0055 | 33,14 | 8.593 | 0,0031 | 31,45 | 9.265 | 0,0022 | 33,82
45 | 8.290 | 0,0057 | 26,7 | 8.939 | 0,0037 | 28,72 | 8.387 | 0,0049 | 27,13 | 9.109 | 0,0017 | 29,33
50 | 8.092 | 0,0093 | 22,27 | 8.721 | 0,0055 | 24,35 | 8.117 | 0,006 | 22,92 | 8.896 | 0,0119 | 24,94
55 | 7.666 | 0,0082 | 18,3 | 8.379 | 0,0085 | 20,18 | 7.772 | 0,0109 | 18,77 | 8.468 | 0,0129 | 21,03
60 | 7.152 | 0,025 | 14,34 | 7.690 | 0,0147 | 16,67 | 7.214 | 0,0356 | 14,93 | 7.970 | 0,0146 | 17,12
65 | 6.139 | 0,0406 | 11,1 | 6.873 | 0,0302 | 13,21 | 6.188 | 0,0415 | 11,83 | 7.112 | 0,036 | 13,73
70 | 4.632 | 0,0777 | 8,51 | 5.597 | 0,0622 | 10,4 | 4.981 | 0,0752 | 8,84 | 5.977 | 0,0575 | 10,67
75 | 2.972 | 0,1509 | 6,34 | 4.053 | 0,0785 | 8,06 | 3.224 | 0,1079 | 6,73 | 4.564 | 0,0707 | 7,88
80 | 1.364 | 0,1798 | 4,81 | 2.479 | 0,1313 | 5,94 | 1.516 | 0,117 | 5,36 | 2.599 | 0,1329 | 6,2
85 | 427 | 0,4 | 3,46 | 1.013 | 0,1647 | 4,53 | 516 | 0,25 | 4,04 | 1.118 | 0,1831 | 4,98
| 2003-2007 | 2008-2012
0 | 10.000 | 0,0134 | 66,66 | 10.000 | 0,008 | 71,92 | 10.000 | 0,0073 | 68,73 | 10.000 | 0,005 | 73,45
1 | 9.866 | 0,004 | 66,56 | 9.920 | 0,0018 | 71,51 | 9.927 | 0,0023 | 68,23 | 9.950 | 0,001 | 72,82
5 | 9.745 | 0,0026 | 63,36 | 9.841 | 0,0009 | 68,06 | 9.845 | - | 64,78 | 9.901 | - | 69,17
10 | 9.700 | 0,0004 | 58,64 | 9.811 | - | 63,26 | 9.835 | 0,0005 | 59,84 | 9.898 | - | 64,19
15 | 9.672 | 0,0028 | 53,8 | 9.786 | 0,0025 | 58,41 | 9.809 | 0,0021 | 54,99 | 9.883 | 0,0022 | 59,28
20 | 9.539 | 0,0077 | 49,49 | 9.704 | 0,0005 | 53,87 | 9.681 | 0,0043 | 50,66 | 9.797 | 0,0034 | 54,77
25 | 9.243 | 0,0033 | 45,97 | 9.635 | 0,0018 | 49,23 | 9.461 | 0,0029 | 46,76 | 9.710 | 0,0005 | 50,23
30 | 9.094 | 0,0032 | 41,67 | 9.583 | 0,0013 | 44,48 | 9.312 | 0,0021 | 42,45 | 9.672 | 0,0006 | 45,42
35 | 8.998 | 0,0036 | 37,08 | 9.499 | 0,0023 | 39,84 | 9.173 | 0,004 | 38,04 | 9.623 | 0,0014 | 40,63
40 | 8.842 | 0,0032 | 32,67 | 9.408 | 0,003 | 35,2 | 9.030 | 0,0033 | 33,59 | 9.531 | 0,0029 | 35,99
45 | 8.645 | 0,0036 | 28,33 | 9.306 | 0,0028 | 30,54 | 8.880 | 0,0034 | 29,1 | 9.448 | 0,0031 | 31,27
50 | 8.423 | 0,0066 | 23,99 | 9.096 | 0,0049 | 26,16 | 8.672 | 0,0053 | 24,71 | 9.278 | 0,0078 | 26,78
55 | 8.119 | 0,0077 | 19,76 | 8.766 | 0,0112 | 22,01 | 8.383 | 0,0129 | 20,43 | 9.027 | 0,01 | 22,43
60 | 7.582 | 0,0122 | 15,88 | 8.286 | 0,0175 | 18,07 | 7.898 | 0,0218 | 16,47 | 8.508 | 0,0177 | 18,57
65 | 6.884 | 0,0406 | 12,12 | 7.627 | 0,0261 | 14,32 | 7.181 | 0,0308 | 12,76 | 7.807 | 0,0283 | 14,92
70 | 5.536 | 0,0612 | 9,19 | 6.502 | 0,0406 | 11,18 | 5.933 | 0,0482 | 9,69 | 6.716 | 0,0296 | 11,77
75 | 3.782 | 0,0949 | 6,8 | 4.959 | 0,0644 | 8,55 | 4.193 | 0,1098 | 7,18 | 5.243 | 0,0725 | 9,06
80 | 1.915 | 0,1532 | 4,98 | 3.038 | 0,1083 | 6,56 | 2.244 | 0,1557 | 5,51 | 3.658 | 0,1264 | 6,5
85 | 571 | 0,1563 | 3,56 | 1.465 | 0,1818 | 4,84 | 810 | 0,2045 | 4,18 | 1.694 | 0,1215 | 5,04

http://bank.stat.gl/bedbbd2

Anm.: Overlevende refererer til den laveste fødselsdag i forspalten. Fx ville der i 1986-1990 være 9.722 1-årige drenge af en generation på 10.000.Dødshyppigheden angiver i 10.000-dele risikoen for at dø mellem de to fødselsdage i forspalten. Middellevetiden er lig gennemsnittet af de restlevetider, der vil opnås af en gruppe jævnaldrende, der dør ud efter overlevelsestavlen.

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 7. Levendefødte fordelt efter moders alder og fødested

|  | 1980 | 1985 | 1990 | 1995 | 2000 | 2005 | 2010 | 2012
|  | Levendefødte
Hele befolkningen i alt | 1.034 | 1.152 | 1.258 | 1.101 | 879 | 886 | 869 | 790
| 15-19 | 203 | 213 | 123 | 120 | 150 | 147 | 87 | 92
| 20-24 | 314 | 409 | 446 | 250 | 241 | 277 | 243 | 238
| 25-29 | 304 | 288 | 404 | 365 | 196 | 193 | 234 | 247
| 30-34 | 135 | 176 | 198 | 266 | 192 | 147 | 148 | 169
| 35-39 | 57 | 51 | 76 | 81 | 89 | 100 | 64 | 63
| 40-44 | 17 | 13 | 11 | 18 | 10 | 19 | 12 | 11
| 45+ | 1 | 2 | - | - | 1 | 2 | 2 | -
Mødre født i Grønland | 913 | 1.033 | 1.144 | 1.012 | 807 | 794 | 774 | 732
| 15-19 | 201 | 208 | 118 | 115 | 148 | 142 | 85 | 92
| 20-24 | 291 | 393 | 425 | 242 | 224 | 268 | 240 | 226
| 25-29 | 253 | 229 | 366 | 328 | 171 | 157 | 216 | 231
| 30-34 | 105 | 152 | 163 | 238 | 168 | 115 | 132 | 134
| 35-39 | 45 | 39 | 64 | 72 | 85 | 92 | 45 | 53
| 40-44 | 14 | 10 | 8 | 16 | 10 | 18 | 12 | 10
| 45+ | 1 | 2 | - | - | 1 | 1 | 2 | -
|  | Middelfolketal
I alt | 15-19 | 3.063 | 2.831 | 1.684 | 1.694 | 1.912 | 2.243 | 2.262 |      2.150
| 20-24 | 2.417 | 3.095 | 2.790 | 1.583 | 1.631 | 1.919 | 2.187 |      2.284
| 25-29 | 2.012 | 2.514 | 3.095 | 2.733 | 1.557 | 1.641 | 1.905 |      1.998
| 30-34 | 1.567 | 1.988 | 2.457 | 2.909 | 2.613 | 1.587 | 1.611 |      1.789
| 35-39 | 1.512 | 1.497 | 1.833 | 2.205 | 2.728 | 2.497 | 1.462 |      1.412
| 40-44 | 1.104 | 1.400 | 1.387 | 1.671 | 2.041 | 2.598 | 2.335 |      1.893
| 45+ | 1.029 | 1.057 | 1.330 | 1.253 | 1.574 | 1.936 | 2.456 |      2.499
Mødre født i Grønland | 15-19 | 2.918 | 2.667 | 1.508 | 1.550 | 1.834 | 2.156 | 2.199 |      2.091
| 20-24 | 2.193 | 2.881 | 2.576 | 1.430 | 1.488 | 1.816 | 2.077 |      2.176
| 25-29 | 1.614 | 2.170 | 2.770 | 2.467 | 1.344 | 1.390 | 1.702 |      1.772
| 30-34 | 1.159 | 1.603 | 2.109 | 2.633 | 2.370 | 1.310 | 1.337 |      1.511
| 35-39 | 1.194 | 1.146 | 1.540 | 1.968 | 2.522 | 2.282 | 1.246 |      1.185
| 40-44 | 969 | 1.137 | 1.114 | 1.460 | 1.841 | 2.426 | 2.172 |      1.710
| 45+ | 929 | 934 | 1.098 | 1.049 | 1.382 | 1.753 | 2.290 |      2.335
|  | Fertilitet
I alt | Samlet fertilitet | 2.438 | 2.279 | 2.467 | 2.506 | 2.319 | 2.343 | 2.252 | 1.996
| 15-19 | 66 | 75 | 73 | 71 | 78 | 66 | 52 | 40
| 20-24 | 130 | 132 | 160 | 158 | 148 | 144 | 113 | 106
| 25-29 | 151 | 115 | 131 | 134 | 126 | 118 | 138 | 117
| 30-34 | 86 | 89 | 81 | 91 | 73 | 93 | 86 | 83
| 35-39 | 38 | 34 | 41 | 37 | 33 | 40 | 49 | 45
| 40-44 | 15 | 9 | 8 | 11 | 5 | 7 | 11 | 6
| 45+ | 1 | 2 | - | - | 1 | 1 | - | 1
Mødre født i Grønland | Samlet fertilitet | 2.511 | 2.299 | 2.507 | 2.572 | 2.346 | 2.313 | 2.189 | 2.030
| 15-19 | 69 | 78 | 78 | 74 | 81 | 66 | 53 | 41
| 20-24 | 133 | 136 | 165 | 169 | 151 | 148 | 113 | 110
| 25-29 | 157 | 106 | 132 | 133 | 127 | 113 | 140 | 122
| 30-34 | 91 | 95 | 77 | 90 | 71 | 88 | 78 | 87
| 35-39 | 38 | 34 | 42 | 37 | 34 | 40 | 43 | 38
| 40-44 | 14 | 9 | 7 | 11 | 5 | 7 | 10 | 7
| 45+ | 1 | 2 | - | - | 1 | 1 | - | 1

http://bank.stat.gl/bedbblm1

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 8. Ind- og udvandringer fordelt efter fødested

| Indvandringer | Udvandringer
| I alt | Født i Grønland | Født udenfor Grønland | I alt | Født i Grønland | Født udenfor Grønland
1993 | 2.091 | 466 | 1.625 | 2.618 | 799 | 1.819
1994 | 2.119 | 472 | 1.647 | 2.473 | 780 | 1.693
1995 | 2.236 | 532 | 1.704 | 2.702 | 898 | 1.804
1996 | 2.414 | 662 | 1.752 | 2.897 | 1.081 | 1.816
1997 | 2.579 | 740 | 1.839 | 2.980 | 1.113 | 1.867
1998 | 2.419 | 735 | 1.684 | 2.934 | 1.154 | 1.780
1999 | 2.488 | 803 | 1.685 | 2.804 | 1.093 | 1.711
2000 | 2.323 | 837 | 1.486 | 2.528 | 995 | 1.533
2001 | 2.461 | 804 | 1.657 | 2.708 | 1.038 | 1.670
2002 | 2.126 | 624 | 1.502 | 2.414 | 981 | 1.433
2003 | 2.388 | 826 | 1.562 | 2.733 | 1.141 | 1.592
2004 | 2.482 | 923 | 1.559 | 2.718 | 1.114 | 1.604
2005 | 2.514 | 870 | 1.644 | 2.962 | 1.252 | 1.710
2006 | 2.404 | 890 | 1.514 | 3.048 | 1.358 | 1.690
2007 | 2.417 | 886 | 1.531 | 2.983 | 1.393 | 1.590
2008 | 2.536 | 907 | 1.629 | 3.175 | 1.560 | 1.615
2009 | 2.551 | 1.076 | 1.475 | 2.740 | 1.354 | 1.386
2010 | 2.491 | 1.043 | 1.448 | 2.651 | 1.334 | 1.317
2011 | 2.283 | 905 | 1.378 | 2.442 | 1.215 | 1.227
2012 |          2.191 |             871 |          1.320 |          2.900 |          1.483 |          1.417

http://bank.stat.gl/bedbbiu2

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 9. Befolkningen fordelt efter statsborgerskab. Udvalgte år 1980-2013

Statsborgerskab | 1980 | 1985 | 1990 | 1995 | 2000 | 2005 | 2010 | 2013
I alt | 49.785 | 52.955 | 55.567 | 55.732 | 56.110 | 56.972 | 56.452 |     56.370
Danmark | 49.400 | 52.501 | 55.129 | 55.418 | 55.602 | 56.442 | 55.716 |     55.392
Finland | 15 | 7 | 9 | 4 | 10 | 5 | 8 |            20
Island | 15 | 21 | 26 | 34 | 115 | 100 | 94 |          180
Norge | 129 | 138 | 116 | 66 | 84 | 48 | 61 |            70
Sverige | 108 | 144 | 145 | 63 | 100 | 86 | 92 |            99
Estland | - | - | - | - | 3 | 3 | - |            -  
Letland | - | - | - | - | - | - | - |              2
Litauen | - | - | - | - | 1 | 1 | 7 |              4
Belgien | - | - | 2 | 1 | 2 | 3 | 4 |              3
Cypern | - | - | 1 | - | 1 | 1 | - |            -  
Frankrig | 13 | 10 | 8 | 9 | 10 | 11 | 13 |            11
Grækenland | - | - | 1 | - | - | - | - |            -  
Holland | 2 | 4 | 2 | 4 | 5 | 4 | 8 |              8
Irland | 1 | - | 1 | 3 | - | 3 | 2 |              2
Italien | 1 | 3 | 2 | 2 | 6 | 7 | 5 |              7
Luxembourg | - | - | - | - | - | - | - |            -  
Malta | - | - | - | - | - | - | - |            -  
Polen | - | - | 4 | - | 3 | 2 | 24 |            29
Portugal | - | - | 1 | 1 | - | - | - |            -  
Slovakiet | - | - | - | - | - | - | 6 |              7
Slovenien | - | - | - | - | - | - | - |            -  
Kroatien | - | - | - | - | - | - | 1 |            12
Spanien | 1 | 3 | 4 | 3 | 1 | - | 2 |              4
Storbritanien | - | - | 34 | 22 | 20 | 12 | 22 |            14
Czekiet | - | - | - | - | 1 | 2 | 1 |            -  
Czechoslovakiet (tidligere) | - | 2 | 3 | - | - | - | - |            -  
Tyskland | 28 | 24 | 20 | 20 | 24 | 46 | 61 |            60
Østtyskland (tidligere) | - | - | - | - | - | - | - |            -  
Ungarn | 3 | - | 1 | - | - | - | - |            -  
Østrig | 5 | 1 | - | - | 1 | - | 3 |              4
Switzerland | 2 | 4 | 4 | 2 | 3 | 8 | 7 |              4
Bulgarien | - | - | - | 3 | 7 | 10 | 16 |            20
Rumænien | - | - | - | - | 1 | 9 | 11 |            13
Tyrkiet | - | 1 | 1 | - | - | - | 2 |              1
Rusland | - | - | - | - | 13 | 18 | 3 |              5
Sovjetunionen (tidligere) | - | - | - | - | - | 1 | 1 |            -  
Hviderusland | - | - | - | - | - | - | - |            -  
Ukraine | - | - | - | 1 | - | - | - |            -  
Øvrige Europa | 2 | 1 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 |              1
USA | 16 | 31 | 22 | 23 | 19 | 18 | 29 |            43
Canada | 3 | 12 | 4 | 14 | 8 | 20 | 13 |            13
Øvrige Amerika | 1 | - | 3 | 6 | 9 | 6 | 13 |            14
Etiopien | - | - | - | - | - | - | - |            -  
Marokko | - | - | - | - | - | 1 | 1 |              2
Somalia | - | - | - | - | - | - | - |            -  
Øvrige Afrika | - | 1 | 2 | 1 | 3 | 1 | 9 |            13
Afghanistan | - | - | - | - | - | - | - |            -  
Bangladesh | - | - | - | - | - | - | 1 |            -  
Philippinerne | - | - | - | 6 | 5 | 10 | 51 |          119
Indien | - | 1 | 1 | 1 | 4 | 5 | 1 |              1
Irak | - | - | - | - | - | - | - |            -  
Iran | - | 1 | 4 | - | 2 | - | 1 |              1
Japan | 1 | 1 | 2 | 2 | 3 | 2 | 6 |              7
Kina | - | - | - | - | - | 5 | 6 |            14
Libanon | - | - | 1 | - | - | - | - |            -  
Pakistan | - | - | - | - | 1 | 1 | 2 |              1
Sri Lanka | - | - | - | 1 | - | 2 | 1 |              1
Syrien | - | - | - | - | - | - | - |            -  
Thailand | - | 3 | 6 | 14 | 37 | 63 | 131 |          152
Vietnam | - | - | - | - | - | - | - |            -  
Øvrige Asien | - | - | 3 | 2 | 3 | 9 | 12 |            12
Oceanien | - | - | - | 2 | 1 | 5 | 4 |              2
Statsløs | - | - | 1 | - | - | - | - |            -  
Ukendt | 39 | 41 | 2 | 2 | - | 1 | - |              3

http://bank.stat.gl/bedst6

Kilde: Grønlands Statistik

4. Boliger

2010-01-01

Boliger generelt

Størstedelen af boligerne i Grønland ejes af det offentlige, og udviklingen på boligmarkedet sker først og fremmest på baggrund af politiske beslutninger. En betydelig del af boligmassen er lejeboliger.

Det er en politisk målsætning at øge andelen af andels- og ejerboliger, hvad man mener vil fremme den private opsparing til gavn for samfundsøkonomien.

Siden 1990 har det være muligt at opføre andelsboliger i såvel bygder som byer.

Naalakkersuisut tilskynder til oprettelse af ejerboligforeninger. Siden 2009 er adskillige andelsboligforeninger blevet omdannet til ejerboligforeninger.

En stor del af den offentligt ejede boligmasse er ikke ordentligt vedligeholdt og står i de kommende år over for renovering.

Boligområdets organisering

De offentligt ejede boliger blev overtaget fra den danske stat i 1987. Boligområdet hører nu under Departementet for Boliger, Infrastruktur og Trafik.

I 1995 blev A/S Boligselskabet INI oprettet for at sikre en effektiv drift af det offentliges boliger. Boligselskabet ejes 100 procent af Naalakkersuisut.

I Nuuk varetager boligselskabet Iserit A/S administrationen af kommunens cirka 1.200 boliger.

Naalakkersuisut ejer cirka 7.000 boliger, mens kommunerne ejer cirka 4.800 boliger.

Boligklagenævn

Tvister mellem lejer og udlejer behandles i et boligklagenævn, der blev oprettet i 2006.

Huslejereform

Den 1. januar 2002 trådte huslejereformen og den forbedrede boligsikringsordning i kraft. Der blev indført mere kostægte huslejer, således at en del af de offentlige subsidier (boligbørnetilskuddet) blev fjernet fra huslejeberegningen og i stedet flyttet til en stærkt forbedret boligsikringsordning, der primært tilgodeser samfundets svageste grupper. Hensigten med huslejereformen var samtidig at tilskynde de bedrestillede til i højere grad selv at skaffe sig en bolig på det private marked, fx ved opførelse af andelsboliger eller 20-20-60-byggeri.

Links:

Se mere om Departementet for Boliger, Infrastruktur og Trafik på denne hjemmeside: Departement for Boliger, Infrastruktur og Trafik.

Se mere om A/S Boligselskabet INI på denne hjemmeside: www.ini.gl 

Se mere om Iserit A/S på denne hjemmeside: www.iserit.gl 

Se mere om boligklagenævnet på denne hjemmeside: www.maalaarut.gl

Boligbyggeri og finansering

Naalakkersuisuts politik er at fremme privat boligbyggeri. I den forbindelse tilskynder boligreformen til investering i egne boliger, for eksempel andelsboligforeninger, ejerlejligheder og enfamilieshuse.

Kommunalt udlejningsbyggeri

Opførelse af kommunale udlejningsboliger finansieres 100 procent af det offentlige. Naalakkersuisut yder et fast tilskud pr. kvadratmeter. Den resterende del af opførelsessummen finansieres af kommunerne.

Oversigt 3.1. Bevillinger til boligbyggeri

| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010
| Mio. kr.
I alt | 188,5 | 229,5 | 128,1 | 169,5 | 140
Kommunal udlejningsbyggeri | 41,1 | 43,7 | 48,9 | 27 | 10
Støttet privat boligbyggeri | 95,3 | 109,6 | -6,5 | 28 | 7,3
Andelsboligforeninger | 0 | 0,9 | 0 | 79,5 | 117,7
Personaleboliger i Nuuk | 0 | 2,3 | 3 | 0 | 5
Tilskud til kommunal boligfinansiering 1) | 0 | 0 | 11 | 0 | 0
Boliger i bygder og yderdistrikter | 52 | 73,1 | 71,8 | 35 | 0

Anm.: Der er tale om budgettal i 2009 og 2010.

Noter: 1) Tilskud til opførelse af boliger i Nuuk.

Kilde: Departementet for Boliger, Infrastruktur og Trafik (IAAN)

Oversigt 3.2. Tilgangen af boliger

| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009
I alt | 177 | 229 | 230 | 330 | 264 | 226 | 232 | 196 | 235 | 381 | 369 | 274
Nanortalik | 12 | 9 | 2 | 17 | 2 | 3 | 10 | - | - | 12 | 3 | 24
Qaqortoq | 3 | 4 | 4 | 17 | 12 | 9 | 13 | 26 | 19 | 40 | 15 | 13
Narsaq | - | 25 | 3 | 2 | 5 | 4 | 1 | - | 8 | 3 | - | 9
Paamiut | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 8
Nuuk | 101 | 6 | 91 | 230 | 141 | 102 | 113 | 91 | 91 | 192 | 161 | 136
Maniitsoq | 6 | 36 | 4 | 14 | 8 | 2 | 11 | 1 | - | 2 | 3 | 4
Sisimiut | 1 | 56 | 37 | 3 | 13 | 34 | 14 | 9 | 49 | 4 | 121 | 17
Kangaatsiaq | 1 | - | 7 | 1 | 4 | 9 | 3 | 1 | 1 | - | 8 | -
Aasiaat | 9 | 2 | 30 | - | 32 | 3 | 6 | 8 | 5 | 2 | 1 | 9
Qasigiannguit | 5 | - | 1 | - | - | 2 | - | - | - | - | - | -
Ilulissat | 11 | 39 | 12 | 22 | 21 | 21 | 21 | 25 | 32 | 58 | 8 | 28
Qeqertarsuaq | - | 8 | 7 | - | 1 | - | - | 12 | 3 | 11 | - | 2
Uummannaq | 14 | 17 | 23 | 3 | 16 | 5 | 4 | 4 | 3 | 6 | 4 | -
Upernavik | 10 | 21 | 1 | 9 | 3 | 10 | 15 | 2 | 4 | 28 | 3 | 20
Qaanaaq | - | 1 | 6 | 5 | 1 | 2 | 3 | 2 | - | 1 | 3 | 3
Ammassalik | 3 | 5 | 2 | 3 | 3 | 18 | 18 | 15 | 16 | 22 | 39 | 1
Illoqqortoormiut | 1 | - | - | 4 | 2 | 2 | - | - | 4 |  | - | -

http://bank.stat.gl/BOD002

Anm.: Grundet rettelser med hensyn til tidligere uoplyste samt nye indberetninger fra kommunerne kan tallene i mindre grad afvige fra tidligere offentliggjorte tal.

KIlde: Grønlands Statistik

Andelsboliger

Naalakkersuisut og kommunerne yder et rente- og afdragsfrit lån på op til 50 procent af de samlede støtteberettigede opførelsesudgifter til andelsboligforeninger. Andelsboligforeningens medlemmer indskyder 5 procent af anlægsudgiften. De resterende 50 procent finansieres af andelsboligforeningen ved optagelse af bank- eller realkreditlån. Der kan søges støtte til op til 110 kvadratmeter til en opførelsesudgift på maksimalt 19.100 kroner pr. kvadratmeter.

Boligstøtteordningen

Boligstøtteordningen, der blev indført i 1959, blev i 1990'erne ændret, så der ikke længere ydes lån til opførelse af nye boliger. Der er dog mulighed for, at en låntager med en skattepligtig årlig husstandsindkomst på under 180.000 i to på hinanden følgende år kan søge om konvertering af forfaldne ydelser og restgæld, så disse gøres rente- og afdragsfri.

Medbyggerhuse

Ordningen om selvbyggerhuse blev revideret i 2007, så ordningen nu kun gælder medbyggerhuse. Medbyggerens eget indskud er indkomstafhængigt, så medbyggere med højere indkomst betaler forholdsvis mere i eget indskud.

Desuden kan en medbygger søge tilskud til at modtage instruktion og bistand fra en lokal håndværker til opførelse af medbyggerhuset. Ordningen administreres af Boligselskabet A/S INI.

Boligfinansieringsordningen 20-20-60 (tidligere 10-40-50)

Naalakkersuisut og kommunerne kan yde lån op til 40 pct. af anlægsudgifterne ved opførelse af enfamiliehuse. Bygherren skal selv tilvejebringe finansieringen af de resterende 60 pct. af anlægsudgifterne, hvilket typisk sker via realkredit- eller banklånsfinansiering.

Fra lejer til ejer

Lejere af det offentliges en- og flerfamiliehuse kan søge om at overtage boligen som ejerbolig. Købesummen fastsættes til markedsværdien.

Byggeri uden offentlig støtte

Byggeri uden offentlig støtte er begrænset, da private selv skal finansiere og/eller optage kortvarige banklån. Siden 1985 har danske realkreditinstitutioner kunnet yde realkredit i Grønland mod pant i fast ejendom.

Link:

Se mere om boligbyggeri og finansiering på adressen: www.nanoq.gl

Der udarbejdes statistik over boligbyggeriet, fordelt på færdiggjort og ibrugtaget byggeri. For at en bolig er færdiggjort og kan tages i brug, skal der foreligge en kommunal tilladelse.

Figur 1. Boligbyggeriet 1. januar 2010, fordelt på byer og bygder

Kilde: Grønlands Statistik

Oversigt 4.1. Bestanden af boliger

|  |  |  |  |  | 1. januar 2010
| 1. jan. 2006 | 1.jan. 2007 | 1.jan. 2008 | 1. jan. 2009 | 1. jan. 2010 | By | Bygd | Kollegier | Alder-dom
Hele landet | 21.850 | 22.075 | 22.371 | 22.833 | 23.112 | 19.402 | 3.710 | 1.928 | 752
Nanortalik | 1.013 | 1.013 | 1.025 | 1.028 | 1.052 | 610 | 442 | 18 | 49
Qaqortoq | 1.424 | 1.443 | 1.467 | 1.498 | 1.511 | 1.379 | 132 | 263 | 79
Narsaq | 818 | 826 | 828 | 829 | 838 | 761 | 77 | 96 | 47
Paamiut | 1.067 | 1.067 | 1.067 | 1.067 | 1.075 | 964 | 111 | 65 | 58
Nuuk | 5.873 | 5.954 | 6.136 | 6.319 | 6.455 | 6.283 | 172 | 597 | 127
Maniitsoq | 1.507 | 1.507 | 1.509 | 1.512 | 1.516 | 1.195 | 321 | 72 | 36
Sisimiut | 1.989 | 2.038 | 2.042 | 2.163 | 2.180 | 2.046 | 134 | 315 | 80
Kangaatsiaq | 477 | 478 | 478 | 486 | 486 | 216 | 270 | - | 11
Aasiaat | 1.336 | 1.341 | 1.342 | 1.344 | 1.353 | 1.243 | 110 | 260 | 57
Qasigiannguit | 623 | 623 | 623 | 623 | 623 | 586 | 37 | - | 23
Ilulissat | 1.743 | 1.775 | 1.775 | 1.838 | 1.869 | 1.670 | 199 | 140 | 70
Qeqertarsuaq | 440 | 443 | 454 | 454 | 456 | 426 | 30 | -   | 16
Uummannaq | 1.072 | 1.075 | 1.081 | 1.085 | 1.085 | 576 | 509 | 7 | 42
Upernavik | 838 | 842 | 871 | 874 | 894 | 392 | 502 | 28 | 25
Qaanaaq | 378 | 378 | 379 | 380 | 385 | 266 | 119 | 18 | -
Ammassalik | 1.027 | 1.043 | 1.065 | 1.104 | 1.105 | 606 | 499 | 49 | 25
Illoqqortoormiut | 225 | 229 | 229 | 229 | 229 | 183 | 46 | - | 7

http://bank.stat.gl/BOD001

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 1. Boliger pr. 1. januar 2010, fordelt på areal og samlet areal

| 1. jan. 2008 | 1. jan. 2009 | 1. jan. 2010 | 0-39 m² | 40-59 m² | 60-69 m² | 70-89 m² | 90+ m² | Uoplyst | Gns.  bolig-areal | Areal i alt | Areal med kollegie og alderdom
| Antal | Kvadratmeter
I alt | 22.371 | 22.833 | 23.112 | 3.040 | 4.370 | 4.380 | 4.755 | 3.843 | 2.724 | 66 | 1.580.752 | 1.612.696
Nanortalik | 1.025 | 1.028 | 1.052 | 249 | 254 | 231 | 155 | 98 | 65 | 58,3 | 61.300 | 62.104
Qaqortoq | 1.467 | 1.498 | 1.511 | 242 | 326 | 198 | 227 | 212 | 306 | 65,2 | 98.559 | 102.663
Narsaq | 828 | 829 | 838 | 108 | 137 | 220 | 173 | 103 | 97 | 68,7 | 57.531 | 59.247
Paamiut | 1.067 | 1.067 | 1.075 | 200 | 218 | 189 | 327 | 65 | 76 | 62,6 | 67.425 | 68.901
Nuuk | 6.136 | 6.319 | 6.455 | 606 | 1.168 | 695 | 1.731 | 1.612 | 643 | 75,7 | 488.721 | 497.409
Maniitsoq | 1.509 | 1.512 | 1.516 | 225 | 397 | 254 | 359 | 161 | 120 | 63,7 | 96.545 | 97.841
Sisimiut | 2.042 | 2.163 | 2.180 | 273 | 310 | 437 | 421 | 271 | 468 | 67 | 146.029 | 150.769
Kangaatsiaq | 478 | 486 | 486 | 17 | 133 | 171 | 66 | 53 | 46 | 65,4 | 31.789 | 31.921
Aasiaat | 1.342 | 1.344 | 1.353 | 159 | 302 | 328 | 250 | 144 | 170 | 65,1 | 88.014 | 91.818
Qasigiannguit | 623 | 623 | 623 | 85 | 99 | 193 | 127 | 73 | 46 | 65,4 | 40.767 | 41.043
Ilulissat | 1.775 | 1.838 | 1.869 | 220 | 320 | 289 | 424 | 342 | 274 | 70,4 | 131.644 | 134.164
Qeqertarsuaq | 454 | 454 | 456 | 21 | 79 | 111 | 43 | 115 | 87 | 74,4 | 33.933 | 34.125
Uummannaq | 1.081 | 1.085 | 1.085 | 154 | 203 | 336 | 128 | 158 | 106 | 64,6 | 70.063 | 70.651
Upernavik | 871 | 874 | 894 | 156 | 129 | 290 | 92 | 173 | 54 | 65,1 | 58.209 | 58.845
Qaanaaq | 379 | 380 | 385 | 76 | 93 | 46 | 67 | 54 | 49 | 61,7 | 23.757 | 23.757
Ammassalik | 1.065 | 1.104 | 1.105 | 216 | 142 | 343 | 138 | 165 | 101 | 64,9 | 71.741 | 72.629
Illoqqortoormiut | 229 | 229 | 229 | 33 | 60 | 49 | 27 | 44 | 16 | 64,3 | 14.725 | 14.809

http://bank.stat.gl/BODBEST2

Anm.: Posten "Areal i alt m²" fremkommer som summen af det kendte areal og antallet af boliger med uoplyst størrelse ganget med de gennemsnitlige arealer i kommunerne. Kollegieværelser og værelser på alderdomshjemmene er sat til 12 m².

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 2. Bestanden af boliger, fordelt på beboelsesrum pr. 1. januar 2010

|  | Antal boliger med |  |  |  |  |  |
| I alt | 1 rum | 2 rum | 3 rum | 4 rum | 5+ rum | Uop-lyst | Gsn. antal rum | Rum i alt | Kollegie | Aldersom | Rum m. kollegie- og alderdom
I alt | 23.112 | 2.019 | 5.483 | 5.502 | 5.174 | 1.589 | 3.345 | 2,9 | 68.517 | 1.928 | 752 | 71.197
Nanortalik | 1.052 | 129 | 274 | 237 | 181 | 81 | 150 | 2,9 | 3.013 | 18 | 49 | 3.080
Qaqortoq | 1.511 | 168 | 400 | 267 | 244 | 97 | 335 | 2,8 | 4.198 | 263 | 79 | 4.540
Narsaq | 838 | 63 | 191 | 255 | 137 | 70 | 122 | 3 | 2.473 | 96 | 47 | 2.616
Paamiut | 1.075 | 146 | 263 | 219 | 281 | 60 | 106 | 2,8 | 3.063 | 65 | 58 | 3.186
Nuuk | 6.455 | 601 | 1.351 | 1.517 | 1.647 | 688 | 651 | 3,1 | 20.126 | 597 | 127 | 20.850
Maniitsoq | 1.516 | 190 | 380 | 357 | 333 | 83 | 173 | 2,8 | 4.271 | 72 | 36 | 4.379
Sisimiut | 2.180 | 238 | 434 | 425 | 484 | 111 | 488 | 2,9 | 6.295 | 315 | 80 | 6.690
Kangaatsiaq | 486 | 1 | 130 | 187 | 80 | 17 | 71 | 3 | 1.437 | - | 11 | 1.448
Aasiaat | 1.353 | 135 | 320 | 321 | 311 | 60 | 206 | 2,9 | 3.889 | 260 | 57 | 4.206
Qasigiannguit | 623 | 52 | 169 | 144 | 189 | 18 | 51 | 2,9 | 1.828 | - | 23 | 1.851
Ilulissat | 1.869 | 160 | 401 | 433 | 475 | 83 | 317 | 3 | 5.554 | 140 | 70 | 5.764
Qeqertarsuaq | 456 | 18 | 78 | 83 | 155 | 26 | 96 | 3,3 | 1.487 | - | 16 | 1.503
Uummannaq | 1.085 | 50 | 345 | 256 | 189 | 42 | 203 | 2,8 | 3.054 | 7 | 42 | 3.103
Upernavik | 894 | 17 | 235 | 267 | 193 | 65 | 117 | 3,1 | 2.749 | 28 | 25 | 2.802
Qaanaaq | 385 | 7 | 140 | 105 | 45 | 13 | 75 | 2,8 | 1.067 | 18 | - | 1.085
Ammassalik | 1.105 | 37 | 297 | 386 | 186 | 61 | 138 | 3 | 3.341 | 49 | 25 | 3.415
Illoqqortoor-miut | 229 | 7 | 75 | 43 | 44 | 14 | 46 | 2,9 | 672 | - | 7 | 679

http://bank.stat.gl/BODBEST3

Anm.: Antallet af rum fremkommer som summen af det kendte antal rum og antallet af boliger med uoplyst størrelse ganget med det gennemsnitlige antal rum.

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 3. Tilgangen af boliger 31. december 2009, fordelt på byer og bygder

| Byer | Bygder
| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009
I alt | 240 | 201 | 217 | 188 | 198 | 334 | 356 | 234 | 24 | 25 | 15 | 8 | 37 | 47 | 13 | 40
Nanortalik | 1 | 3 | 8 | - | - | 5 | 3 | 14 | 1 | - | 2 | - | - | 7 | - | 10
Qaqortoq | 11 | 5 | 13 | 26 | 19 | 40 | 13 | 13 | 1 | 4 | - | - | - | - | 2 | -
Narsaq | 1 | 2 | - | - | 8 | 3 | - | 7 | 4 | 2 | 1 | - | - | - | - | 2
Paamiut | - | - | - | - | - | - | - | 8 | - | - | - | - | - | - | - | -
Nuuk | 141 | 102 | 113 | 90 | 91 | 192 | 161 | 136 | - | - | - | 1 | - | - | - | -
Maniitsoq | 4 | 2 | 11 | 1 |  | 2 | 2 | 4 | 4 | - | - | - | - | - | 1 | -
Sisimiut | 12 | 30 | 11 | 7 | 25 | 4 | 120 | 9 | 1 | 4 | 3 | 2 | 24 | - | 1 | 8
Kangaatsiaq | 1 | 6 | 3 | 1 | 1 | - | 7 | - | 3 | 3 | - | - | - | - | 1 | -
Aasiaat | 31 | 3 | 6 | 8 | 4 | 2 | 1 | 9 | 1 | - | - | - | 1 | - | - | -
Qasigiannguit | - | 2 | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | -
Ilulissat | 19 | 19 | 20 | 23 | 30 | 55 | 8 | 27 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 3 | - | 1
Qeqertarsuaq | 1 | - | - | 12 | - | 11 | - | 2 | - | - | - | - | 3 | - | - | -
Uummannaq | 11 | 1 | 4 | 3 | 2 | 4 | 1 | - | 5 | 4 | - | 1 | 1 | 2 | 3 | -
Upernavik | 3 | 7 | 9 | 2 | - | 4 | 3 | 1 | - | 3 | 6 | - | 4 | 24 | - | 19
Qaanaaq | 1 | 1 | 3 | 2 | - | 1 | 3 | 3 | - | 1 | - | - | - | - | - | -
Ammassalik | 1 | 16 | 16 | 13 | 14 | 11 | 34 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 11 | 5 | -
Illoqqortoormiut | 2 | 2 | - | - | 4 | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | -

http://bank.stat.gl/BODBE3

Anm.: Grundet rettelser med hensyn til tidligere uoplyste samt nye indberetninger fra kommunerne kan tallene afvige fra tidligere offentliggjorte tal.

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 4. Tilgangen af boliger, fordelt på ejer- og finansieringsform

| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009
I alt | 230 | 330 | 264 | 226 | 232 | 196 | 235 | 381 | 369 | 274
| Kommunalt ejet
I alt | 107 | 131 | 101 | 34 | 45 | 60 | 68 | 67 | 69 | 91
Uoplyst | - | - | - | - | 2 | - | - | 1 | - | -
Personaleboliger | - | 13 | - | - | - | 6 | - | 1 | - | -
60/40 eller 20/20/60 | 84 | 82 | 31 | 24 | 34 | 37 | 62 | 62 | 56 | 77
Selvbyggerboliger | 6 | 1 | 2 | - | 2 | 3 | - | - | - | 3
Forsøgsbyggeri | 2 | - | - | - | - | 12 | - | 1 | - | -
10-40-50-ordningen | - | - | - | - | - | - | - | - | 9 | -
Kommunale byggesæt | 15 | 35 | 68 | 10 | 7 | 2 | 6 | 2 | 4 | 11
| Ejet af hjemmestyret / selvstyret
I alt | 4 | 22 | 27 | 106 | - | - | 1 | 4 | 73 | 4
Uoplyst | - | - | - | 93 | - | - | 1 | - | - | -
Personaleboliger | 4 | - | - | 1 | - | - | - | - | - | -
Selvbyggerboliger | - | 3 | 1 | - | - | - | - | 4 | - | 3
60/40 eller 20/20/60 | - | - | - | - | - | - | - | - | 73 | -
Privat | - | 19 | 26 | 12 | - | - | - | - | - | 1
| Privat ejet
I alt | 117 | 170 | 136 | 86 | 187 | 136 | 166 | 310 | 227 | 179
Uoplyst | - | 1 | - | - | - | - | - | 1 | - | -
BSU | - | - | - | - | - | - | - | - | 1 | -
Forsøgsbyggeri | - | - | - | - | - | - | - | 1 | - | -
60/40 eller 20/20/60 | - | 2 | 1 | - | 1 | 2 | - | - | 1 | 123
Andelsboliger | 32 | 38 | 46 | 36 | 93 | 38 | 98 | 81 | 18 | -
Selvbyggerboliger | 41 | 42 | 41 | 29 | 24 | 11 | 12 | 44 | 20 | 27
Privat, uden off. tilskud | 41 | 83 | 42 | 15 | 17 | 5 | 21 | 4 | 4 | 29
10-40-50-ordningen | 3 | 4 | 6 | 6 | 52 | 80 | 35 | 179 | 183 | -
| Uoplyst
I alt | 2 | 7 | - | - | - | - | - | 2 | - | -
Uoplyst | 2 | - | - | - | - | - | - | 2 | - | -
Andelsboliger | - | 3 | - | - | - | - | - | - | - | -
Selvbyggerboliger | - | 4 | - | - | - | - | - | - | - | -

http://bank.stat.gl/BODBE1

Anm.: Grundet rettelser med hensyn til tidligere uoplyste samt nye indberetninger fra kommunerne kan tallene afvige fra tidligere offentliggjorte tal.

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 5. Personer pr. bolig, fordelt på byer og bygder

| Boligbestanden i kommunerne pr. 1. januar
| 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010
| I byerne | I bygderne
I alt | 18.092 | 18.278 | 18.466 | 18.717 | 19.163 | 19.402 | 3.564 | 3.572 | 3.609 | 3.654 | 3.670 | 3.710
Nanortalik | 587 | 587 | 587 | 593 | 596 | 610 | 426 | 426 | 426 | 432 | 432 | 442
Qaqortoq | 1.268 | 1.294 | 1.313 | 1.337 | 1.366 | 1.379 | 130 | 130 | 130 | 130 | 132 | 132
Narsaq | 744 | 744 | 752 | 753 | 754 | 761 | 74 | 74 | 74 | 75 | 75 | 77
Paamiut | 956 | 956 | 956 | 956 | 956 | 964 | 111 | 111 | 111 | 111 | 111 | 111
Nuuk | 5.613 | 5.701 | 5.782 | 5.964 | 6.147 | 6.283 | 171 | 172 | 172 | 172 | 172 | 172
Maniitsoq | 1.186 | 1.187 | 1.187 | 1.189 | 1.191 | 1.195 | 320 | 320 | 320 | 320 | 321 | 321
Sisimiut | 1.881 | 1.888 | 1.913 | 1.917 | 2.037 | 2.046 | 99 | 101 | 94 | 125 | 126 | 134
Kangaatsiaq | 207 | 208 | 209 | 209 | 216 | 216 | 269 | 269 | 269 | 269 | 270 | 270
Aasiaat | 1.219 | 1.227 | 1.231 | 1.232 | 1.234 | 1.243 | 109 | 109 | 110 | 110 | 110 | 110
Qasigiannguit | 586 | 586 | 586 | 586 | 586 | 586 | 37 | 37 | 37 | 37 | 37 | 37
Ilulissat | 1.527 | 1.550 | 1.580 | 1.580 | 1.640 | 1.670 | 191 | 193 | 195 | 195 | 198 | 199
Qeqertarsuaq | 401 | 413 | 413 | 424 | 424 | 426 | 27 | 27 | 30 | 30 | 30 | 30
Uummannaq | 566 | 569 | 571 | 575 | 576 | 576 | 502 | 503 | 504 | 506 | 509 | 509
Upernavik | 382 | 384 | 384 | 388 | 391 | 392 | 454 | 454 | 458 | 483 | 483 | 502
Qaanaaq | 257 | 259 | 259 | 260 | 261 | 266 | 119 | 119 | 119 | 119 | 119 | 119
Ammassalik | 533 | 546 | 560 | 571 | 605 | 606 | 479 | 481 | 483 | 494 | 499 | 499
Illoqqortoormiut | 179 | 179 | 183 | 183 | 183 | 183 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46
| Gennemsnitligt antal personer pr. bolig pr. 1. januar
| 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010
| I byerne | I bygderne
I alt | 2,4 | 2,3 | 2,3 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,2 | 2,1 | 2,1 | 2,1 | 2,4 | 2,3
Nanortalik | 2,6 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2 | 1,8 | 1,8 | 1,9 | 1,7 | 1,6
Qaqortoq | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 1,8 | 1,7 | 1,5 | 1,8 | 1,7 | 1,7
Narsaq | 2,4 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 3,3 | 3,1 | 3,2 | 4,4 | 4,3 | 3,9
Paamiut | 1,9 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | 1,7 | 1,3 | 1,3 | 1,4 | 1,5 | 1,5 | 1,4
Nuuk | 2,6 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 1,9 | 1,8 | 1,9 | 1,9 | 1,9
Maniitsoq | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 | 2
Sisimiut | 2,8 | 2,9 | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,5 | 2,8 | 2 | 6,2 | 5,9
Kangaatsiaq | 3,1 | 3,2 | 3,2 | 3,1 | 2,9 | 2,7 | 3,1 | 3 | 3 | 2,7 | 2,7 | 2,7
Aasiaat | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,3 | 2,4 | 2,4 | 1,9 | 1,9 | 1,9 | 1,7 | 1,7 | 1,6
Qasigiannguit | 2,3 | 2,2 | 2,1 | 1,9 | 1,9 | 2,1 | 2,4 | 2,2 | 1,9 | 2,1 | 2,4 | 2,6
Ilulissat | 3 | 2,9 | 2,9 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,3 | 2,2 | 2,2
Qeqertarsuaq | 2,4 | 2,4 | 2,5 | 2,3 | 2,2 | 2,1 | 2 | 2 | 1,4 | 1,4 | 1,1 | 1,1
Uummannaq | 2,4 | 2,3 | 2,3 | 2,4 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,1 | 2 | 2,1
Upernavik | 3,1 | 3 | 3 | 3 | 3 | 2,9 | 3,9 | 4 | 3,9 | 3,6 | 3,6 | 3,4
Qaanaaq | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 1,6 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,3 | 1,4
Ammassalik | 3,5 | 3,3 | 3,4 | 3,3 | 3,1 | 3,2 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,3 | 2,2 | 2,2
Illoqqortoormiut | 3 | 3 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 | 0,2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0

http://bank.stat.gl/BODPERS

Anm.: Tallene er ekskl. personer uden for den kommunale inddeling og Ivittuut Kommune. Endvidere indgår Kangerlussuaq ikke i Sisimiut Kommunes bygder. Bestanden af værelser på kollegier og alderdomshjem indgår i samtlige års boligbestande.

5. Erhvervsstruktur

2010-01-01

Det overordnede mål for erhvervspolitikken er at skabe de bedst mulige rammer for erhvervslivet i Grønland, så eksisterende og nye erhverv kan opnå højere økonomisk vækst og flere varige arbejdspladser i den private sektor.

Den nuværende erhvervsfremmestruktur blev indført i 2005. Den skal sammenfattende bidrage til:

·         En flerstrenget erhvervsstruktur

·         En styrkelse af den regionale og kommunale erhvervsfremmeindsats

·         Forøgelse af antallet af virksomheder

·         Stimulering af virksomheder, der tør satse på eksport og/eller satse på produkter, der kan begrænse importen

·         Medfinansiering til produktudvikling og stimulering af innovative projekter/miljøer, så der indbygges ny viden i produkter og serviceydelser for derved at skabe produkter/processer med højere værdi for virksomhederne til gavn for eksporten

·         Bedre adgang for iværksættere og virksomheder til relevant information om erhvervsfremmetiltag, etableringsregler, medfinansiering, eksportordninger mv.

Erhvervsfremmen er organiseret i to selskaber med hvert sit virkefelt, et erhvervsudviklingsselskab og et ventureselskab (kapitalformidlingsselskab).

Der er etableret to innovationscentre inden for henholdsvis byggeri, miljø og energi i Sisimiut i samarbejde med Bygge- og Anlægsskolen og ARTEK, Center for Arktisk Teknologi og DTU (Danmarks Tekniske Universitet) og inden for fisk og andre fødevarer i Maniitsoq i samarbejde med Aalisakkanik Tunisassiornermut Ilinniarfik (Fiskeindustriskolen) og DTU.

Brugen af erhvervsfremmeordningerne

En central del af erhvervsfremmestrukturen er erhvervsfremmeordningerne, hvis formål er at tilvejebringe finansiering. Ordningerne dækker:

·         Klippekort til basale rådgivningsydelser ved selskabsetablering samt eksport og innovation

·         Produktudviklingsstøtte

·         Garantistillelse til lån

·         Støtte fra erhvervsfremmepuljen NUKIIT

Erhvervsudviklingsselskabet Grønlands Turist- og Erhvervsråd A/S

Greenland Tourism A/S blev i 2005 omdannet til et erhvervsudviklingsselskab og omdøbt til Erhvervsudviklingsselskabet Grønlands Turist- og Erhvervsråd A/S (Greenland Tourism and Business Council A/S).

Grønlands Turist- og Erhvervsråd (GTE) varetager rådgivningen af de landbaserede erhverv. Fra 2007 overtog GTE formidling og rådgivning vedrørende nordiske og EU-samarbejdsprogrammer fra Greenland Venture A/S.

Foruden lovgivningen i kraft af rigsfællesskabet med Danmark er erhvervsområdet reguleret af en række landstingslove. Denne lovgivning administreres af Departementet for Erhverv og Arbejdsmarked.

Lov om næringsvirksomhed

Lovgivningen om næringsvirksomhed trådte i kraft i 2002 og blev senest ændret i 2006 med indførelse af tilmeldingspligt til Grønlands Erhvervsregister (GER). Loven gælder for næringsvirksomhed eller udbud af arbejde af en vis varighed.

Loven gælder derimod ikke for salg fra brætterne eller næringsvirksomhed ved fiskeri, fangst og jagt.

Det Grønlandske Erhvervsregister

Det Grønlandske Erhvervsregister, GER, er det centrale register med grunddata om alle virksomheder og selvstændige erhvervsdrivende i Grønland.

Formålet med registeret er:

Indsamling af grunddata om virksomhederne i Grønland

Entydig nummerering af virksomheder og driftsenheder

At stille grunddata til rådighed for det offentlige og private

Lov om konkurrence

Grønlands Hjemmestyre hjemtog konkurrencelovgivningen i 1986. Ifølge den gældende landstingslov er formålet at fremme konkurrencen og styrke effektiviteten i produktion og omsætning af varer og tjenester. Landstingsloven administreres af Konkurrencenævnet.

Oversigt 1. Sager behandlet af Grønlands Konkurrencenævn

| 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008
Indkomne sager | 50 | 35 | 21 | 30 | 26 | 33 | 29 | 96
Afgjorte sager | 49 | 35 | 13 | 25 | 23 | 40 | 27 | 71

Kilde: Fællessekretariatet for Konkurrencenævnet og Grønlands Forbrugerråd

Link

Se mere erhvervslovgivningen, lov om næringsvirksomhed og Det Grønlandske Erhvervsregister på adressen: www.nanoq.gl

Se mere om Konkurrencenævnet på adressen: www.unammineq.gl

GTE's opgaver inden for turisme og de landbaserede erhverv er defineret i en servicekontrakt med Selvstyret.

Greenland Development A/S

Greenland Development A/S er et aktieselskab og er finansieret gennem en servicekontrakt med selvstyret, primært i forbindelse med, at aluminiumsindustrien har vist interesse for vandkraftressourcerne i Grønland.

Greenland Venture A/S

Greenland Venture A/S skaffer risikovillig og langsigtet kapital, specielt til virksomhedernes planlægnings- og udviklingsfase. Ventureselskabet opererer på kommerciel basis.

Grønlands Erhvervsudviklingsråd

Erhvervsudviklingsrådet skal søge at finde svar på, hvordan man bedst fremtidssikrer en sund grønlandsk økonomi. Det er rådets opgave at identificere de vigtigste opgaver, som Grønland enten befinder sig i eller står over for i forhold til at skabe økonomisk vækst, bæredygtig erhvervsudvikling og levedygtige arbejdspladser.

Forsyning, omfattet af servicekontrakter

Selvstyret har en rammeaftale med KNI A/S om vare- og energiforsyning. Af rammeaftalen fremgår det, at der ikke må ske krydssubsidiering mellem vare- og energiforsyningen. Det vil sige, at der ikke må ske overflytning af omkostninger mellem de to forsyningsområder, der kan føre til forvridning af prisforholdet mellem varer og energi.

Vareforsyning

Ifølge en servicekontrakt med Selvstyret er KNI A/S forpligtet til at forsyne bygder og yderdistrikter med basisvarer i henhold til et nærmere specificeret sortiment, omfattende en række forbrugsvarer, herunder redskaber til fangst- og fiskerierhvervet.

Servicekontrakten omfatter også nogle forpligtelser for KNI A/S til at drive engrosvirksomhed med dagligvarer i forhold til andre handlende på nærmere fastsatte vilkår.

Olieforsyning

Selvstyret har også en servicekontrakt med et selvstændigt datterselskab af KNI A/S, Polaroil A/S, hvis opgave er at indkøbe, transportere, opbevare, distribuere og sælge gasolier, flybrændstoffer, petroleum og benzin hele året til hele Grønland og til stabile og lavest mulige priser.

Links

Se nærmere om Center for Arktisk Teknologi på adressen: www.arktiskcenter.gl

Se mere om Aalisakkanik Tunisassiornermut Ilinniarfik (Fiskeindustriskolen) på www.ati.gl

Se nærmere om erhvervsstøtteordningerne på adressen: www.nanoq.gl

Se nærmere om Grønlands Turist- og Erhvervsråd A/S på adressen: www.greenland.com

Se nærmere om aluminiumsprojektet på adressen: www.aluminium.gl

Se nærmere om Greenland Venture A/S på adressen: www.venture.gl

Se mere om erhvervsudviklingsrådet på adressen: www.inussuk.gl

Se nærmere om Polaroil A/S på adressen: www.kni.gl

Se nærmere om KNI A/S på adressen: www.pilersuisoq.gl

Det grønlandske erhvervsregister (GER) udgør grundlaget for at beskrive erhvervsstrukturen i den private sektor.

De landbaserede erhverv

Hovedparten af de landbaserede erhverv er afledte erhverv, hvis udviklingen i deres omsætning er afhængig af udviklingen inden for de øvrige tre erhverv, fiskeri og fangst, råstoffer og turisme. Virksomhederne er interessante for den fremtidige erhvervsudvikling og subsidieres generelt mindre end fx fiskeri og turisme.

Handel

Detailhandelen er domineret af dagligvarebutikker. Men også en bred vifte af brancher inden for detailhandel med specialvarer er repræsenteret, først og fremmest i de større byer.

De tre store aktører inden for detailhandel er den forbrugerejede Kalaallit Nunaanni Brugseni (De Grønlandske Brugser), den privatejede kæde Pisiffik A/S og det selvstyreejede KNI A/S med binavnet Pilersuisoq A/S.

Kendetegnende for den grønlandske detailhandel er, at næsten alle forbrugsvarer indkøbes i Danmark. Prisudviklingen for engroshandel i Danmark er derfor afgørende for prisudviklingen i Grønland.

Bygge- og anlægssektoren

Bygge- og anlægssektoren er karakteriseret ved, at det er offentlige eller offentligt ejede selskaber, der står som bygherrer for hovedparten af opgaverne.

Vedligeholdelse og renovering

En voksende del af de eksisterende bygninger har en alder, hvor vedligeholdelse og fornyelse i stadigt stigende omfang er nødvendige. Derfor har renovering af boliger, bygninger til uddannelsesformål, tekniske installationer og infrastruktur en stadigt stigende betydning for bygge- og anlægssektorens aktiviteter.

Udbud, licitation, byggereglement og forskrifter

Bygge- og anlægsaktiviteterne reguleres af en licitationslov fra 1992, en bekendtgørelse om udbud af arbejder og leverancer fra 1994, det juridisk/økonomiske aftalegrundlag Fælles Betingelser for Arbejder og Leverancer i Bygge- og Anlægsvirksomhed, AP95 fra 1995, Grønlands Bygningsreglement 1982 med tillæg nr. 1 fra 1987 samt en række tekniske normer og forskrifter.

Bygge- og anlægsvirksomheder

Bygge- og anlægsbranchen er tilpasset den geografiske struktur med det spredte bosætningsmønster. De fleste firmaer udfører kun opgaver i hjembyen og de omkringliggende bygder, mens et mindre antal firmaer udfører opgaver i hele landet. De fleste bygge- og anlægsvirksomheder er placeret i Nuuk. Grønlands Statistik udgav i 2005 rapporten â€Den grønlandske bygge- og anlægssektor 1998-2003: Sæsonsvingninger, vandringer og arbejdsløshedâ€.

Service

Gruppen af servicevirksomheder leverer en lang række meget forskellige ydelser som fx autoreparation, reparation af tv og hårde hvidevarer, flytning og transport, skorstensfejning og rengøring.

Der er enkelte større operatører i gruppen, men de fleste virksomheder er små og opererer alene på det lokale marked. Mange af virksomhederne udfører opgaver, der ikke kræver faglærte medarbejdere, fx renovation, rengøring og taxikørsel. Det er inden for denne gruppe, at antallet af virksomhedsejere, født i Grønland, er størst.

Rådgivning

Økonomisk rådgivning finder især sted hos revisions- og bogføringsvirksomheder eller hos banker og sparekasser.

Byggeteknisk rådgivning ydes især af arkitektfirmaer og rådgivende ingeniørfirmaer inden for bygge- og anlægsarbejder.

Rådgivning i forbindelse med IT ydes af konsulenter og virksomheder, der sælger hardware og software samt af databaseværter og -formidlere. Endelig er der virksomheder, der yder rådgivning, især om ledelse. Alle større rådgivningsvirksomheder findes i Nuuk, mens mindre bureauer, der udfører bogføring, findes i lokalsamfundene langs kysten. Opgaverne i rådgivningsfirmaerne stiller krav om højtuddannet arbejdskraft. Derfor er andelen af medarbejdere, rekrutteret uden for Grønland, stor.

Link

Alle registrerede juridiske enheder og driftsenheder kan findes ved søgning på adressen: www.nanoq.gl

Se nærmere om de tre aktører på adresserne: www.brugsen.gl, www.pisiffik.gl og www.kni.gl.

Grønlands Selvstyre står som aktionær for en række aktieselskaber. Selvstyret er eneejer af to tredjedele af selskaberne.

Ejerforhold og noter

Royal Greenland A/S

Royal Greenland er verdens største udbyder af koldtvandsrejer og er en af verdens førende koncerner indenfor fiskeri, forædling, produktion og markedsføring og distribution af seafood-produkter.

Se mere om selskabet på adressen: www.royalgreenland.com

Arctic Umiaq Line A/S

Selskabet udfører passagersejlads i grønlandske farvande. Arctic Umiaq Line A/S blev grundlagt i 1774 og er i dag ejet af Air Greenland A/S og Royal Arctic Line A/S.

Se nærmere om selskabet på adressen: www.aul.gl

A/S Boligselskabet INI

Boligselskabet blev etableret i 1995 for at sikre en effektiv drift af hjemmestyrets og kommunernes boliger.

Se mere om selskabet på adressen: www.ini.gl

Great Greenland A/S

Great Greenland A/S indhandler sælskind fra grønlandske fangere over hele Grønland og giver dermed fangere en mulighed for at afsætte deres fangst til attraktive priser. Selskabet producerer pelse og sælskindsprodukter, primært til eksport.

I 2002 blev den tidligere nettostyrede virksomhed fusioneret med aktieselskabet Great Greenland A/S under sidstnævnte selskabs navn.

Se mere om selskabet på adressen: www.greatgreenland.com

Erhvervsudviklingsselskabet Greenland Tourism- and Business Council A/S

Selskabet er det tidligere Greenland Tourism A/S (Grønlands Turistråd). Selskabet yder nu også rådgivning til de landbaserede erhverv.

Se mere om selskabet på adressen: www.greenland.com

Grønlandshavnens Ejendomme A/S

Virksomheden holder til på Grønlandshavnen i Aalborg.

KNI A/S

Tidligere bestod KNI af KNI Pilersuisoq A/S og KNI Pisiffik A/S. i 2002 fusionerede det tidligere datterselskab KNI Pilersuisoq A/S med moderselskabet KNI A/S med sidstnævnte navn som det fortsættende selskabsnavn.

NUKA A/S med tilhørende datterselskab, slagteriet Neqi A/S, blev i 2005 overdraget til KNI A/S. NUKA A/S har siden skiftet navn til Arctic Greenfood A/S.

Se mere om selskaberne på adressen: www.pilersuisoq.gl og nedenfor.

Pisiffik A/S

KNI Pisiffik hedder nu Pissiffik A/S. Pisiffik er Grønlands største privatejede detailvirksomhed. Kæden består af 36 supermarkeder, nærbutikker og specialforretninger i Grønlands seks største byer.

Foruden 10 store Pisiffik supermarkeder, omfatter Pisiffik koncepterne Spar, Jysk, IDEmøbler, Pisattat, og Torrak Fashion.

Pisiffik ejes af detailhandelskoncernen Dagrofa (hovedaktionær), af et bredt udsnit af Pisiffiks medarbejdere samt af Grønlands Selvstyre.

Se mere om KNI A/S på adressen: www.pisiffik.gl

Arctic Greenfood A/S

Arctic Greenfood A/S, tidligere NUKA A/S, producerer fiskeprodukter til hjemmemarkedet og eksport. Datterselskabet Neqi A/S i Narsaq slagter og bearbejder lamme-, moskus og rensdyrkød.

Se mere om selskaberne på adresserne: www.arcticfood.gl og www.kni.gl

NunaMinerals A/S

NunaMinerals A/S er det førende selskab inden for mineralefterforskning i Grønland. Selskabet udvikler og udnytter Grønlands mineralressourcer for at opbygge en lønsom virksomhed med indtægter fra medejerskab i miner, royalties fra minedrift samt fra salg af projekter.

Se mere om efterforskningsselskabet på adressen: www.nunaminerals.com

Greenland Venture A/S

Greenland Venture A/S skaffer risikovillig og langsigtet kapital, specielt til virksomhedernes planlægnings- og udviklingsfase. Ventureselskabet opererer på kommerciel basis.

Se nærmere om Greenland Venture A/S på adressen: www.venture.gl

Tabel 1. Koncernstruktur for Royal Greenland A/S. Ultimo 2009

|  | Royal Greenland A/S |  |
Royal Greenland Seafood A/S - 100% |  | Nuussuaq Fish ApS - 100% |  | Associerede virksomheder
Royal Greenland Seafood GmbH - 100% |  |  |  |  |  |
Uniprawns Holding AS - 100% |  | Sandgreen ApS - 100% |  | Upernavik Seafood A/S - 50%
Royal Greenland Seafood Sp. zoo - 100% |  |  |  |  |  |  | Akia Sisimiut A/S - 50%
Per Nielsen Seafood International A/S - 100% |  | 7170629 Canada Inc. - 100% |  | Angunnguaq A/S - 49,4%
| Eastern Quebec Seafoods Ltd. - 100% |  |  |  |  |  | Frans Peter ApS - 43,6%
Royal Greenland Norway AS - 100% |  | Ittu A/S - 91,7% |  | Polar Raajat A/S - 43%
Royal Greenland Sweden AB - 100% |  |  |  |  |  |  | Lennert og Sønner ApS - 40%
Royal Greenland UK Ltd. - 100% |  | Ice Trawl Greenland A/S - 50% |  | Savik ApS - 35%
Royal Greenland France S.A.S. - 100% |  |  | Qaleralik A/S - 50% associeret | Ejendomsselskabet Suliffik A/S - 30,3%
Royal Greenland Japan Ltd. - 100% |  |  | Gaia Fish A/S - 25% associeret | Sisimiut Fish ApS - 30%
Royal Greenland Inc. - 100% |  |  |  |  |  |  | Kuunnaat ApS - 25,9%
| Iquique U.S. LLC. - 18,82%, associeret |  |  |  |  |  | Gaia Fish A/S - 25%
Royal Greenland GmbH - 100% |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Royal Greenland Italy, Spa. - 60% |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Fishinsea Denmark A/S - 47,5%, associeret |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

Kilde: Regnskab fra virksomheden

Tabel 2. Ansatte i Royal Greenland A/S

| 1998/ 99 | 1999/ 00 | 2000/ 01 | 2001/ 02 | 2002/ 03 | 2003/ 04 | 2004/ 05 | 2005/ 06 | 2006/ 07 | 2007 /08 | 2008/ 09
Medarbejdere i alt | 2.540 | 2.276 | 2.097 | 1.967 | 1.940 | 2.306 | 2.200 | 2.180 | 2.042 | 2.213 | 2.080
Grønland | 1.520 | 1.319 | 1.153 | 1.087 | 1.080 | 1.211 | 1.107 | 1.023 | 1.003 | 1.015 | 855
Danmark | 642 | 536 | 486 | 453 | 456 | 518 | 521 | 423 | 418 | 386 | 297
Øvrige steder | 378 | 421 | 458 | 427 | 404 | 577 | 572 | 734 | 621 | 812 | 928
Ændring i antal | -492 | -264 | -179 | -130 | -27 | 366 | -106 | -20 | -138 | 171 | -133
Ændring i pct. | -16,2 | -10,4 | -7,9 | -6,2 | -1,4 | 18,9 | -4,6 | -0,9 | -6,3 | 8,4 | -6,0

Kilde: Grønlands Statistik og regnskaber fra virksomhederne

6. Arbejdsmarkedsforhold

2014-05-30

Arbejdsmarkedslovgivning

Selvstyret varetager størstedelen af området vedrørende arbejdsmarkedsforhold med hovedvægt på arbejdsformidling, beskæftigelsesfremmende foranstaltninger og regulering af tilgangen af arbejdskraft udefra.

Arbejdsmarkedsområdet hører under Medlem af Naalakkersuisut for Erhverv og Råstoffer.

Enkelte andre områder med betydning for beskæftigelsen er placeret under andre landsstyreområder og i to tilfælde under den danske stat.

Den overordnede styring af arbejdsformidling, beskæftigelse og regulering af tilgangen af arbejdskraft sker i henhold til Landstingsforordning nr. 10 af 18. december 2003 om arbejdsformidling m.v. og Landstingslov nr. 27 af 30. oktober 1992 om regulering af arbejdskrafttilgangen i Grønland. Endvidere regulerer Hjemmestyrets bekendtgørelse nr. 24 af 26. august 1993 om regulering af arbejdskrafttilgangen i Grønland området. De praktiske opgaver varetages af Departementet for Erhverv, Råstoffer og Arbejdsmarked og af de kommunale arbejdsmarkedsforvaltninger.

De kommunale opgaver består i arbejdsformidling, erhvervs- og uddannelsesvejledning og i oprettelse og gennemførelse af beskæftigelsesfremmende foranstaltninger. Hertil kommer oplysningsvirksomhed og registrering af ledige.

Fra foråret 2006 blev opgaverne overdraget til lokale vejlednings- og introduktionscentre (Piareersarfiit).

Lovgivningen om arbejdsmiljø og Arbejdstilsynet i Grønland hører under den danske stat, hvor Grønland er en særlig tilsynskreds under det danske Arbejdstilsyn. Arbejdsmarkedets parter er repræsenteret i det grønlandske Arbejdsmiljøråd.

Landstingslov nr. 21 af 18. december 2003 om Grønlands Hjemmestyres og kommunernes tjenestemænd i Grønland gælder for selvstyrets og kommunernes tjenestemænd, men ikke for tjenestemænd under den danske stat.

Tjenestemandsretten vedrørende tjenestemænd ansat af staten er underlagt den danske stat. Den grønlandske og danske lovgivning vedrørende personale er så vidt muligt harmoniseret for at skabe ensartede ansættelsesvilkår.

De fleste forhold på arbejdsmarkedets reguleres gennem aftaler mellem parterne på arbejdsmarkedet.

Dog reguleres ret til ferie af minimums regler i Landstingslov nr. 10 af 12. november 2001 om ferie.

For funktionærer gælder endvidere Inatsisartutslov nr. 11 af 29. november 2013 om retsforholdet mellem arbejdsgivere og funktionærer.

Links

Se nærmere om landsstyreområdet for Erhverv, Råstoffer og Arbejdsmarked samt vejlednings- og introduktionscentrene på adressen: www.naalakkersuisut.gl

Se nærmere om Arbejdstilsynet og Arbejdsmiljørådet i Grønland på adressen: www.at.gl

Arbejdsmarkedets organisationer

Langt hovedparten af lønmodtagerne repræsenteres af grønlandske organisationer. Den største er SIK (Sulinermik Inuussutissarsiutillit Kattuffiat).

Se nærmere om SIK på adressen: www.sik.gl

I de senere år er der etableret flere faggrupper med selvstændig forhandlingsret, fx for:

Pædagoger, organiseret i Pædagogernes Fagforening, PIP (Perorsaasut Ilinniarsimasut Peqatigiiffiat).

Se nærmere om PIP på denne hjemmeside: www.pip.gl

Journalister, organiseret i Grønlands Presseforening, TP (Tussagassiortut Peqatigiiffiat).

Se nærmere om Grønlands Presseforening på adressen: http://www.tusagassiortut.gl/Tusagassiortut-Peqatigiiffiat/

Teleteknikere, organiseret i Radiotelegrafist Foreningen af 1917 (Attaveqaat). Se mere om Attaveqaat på denne hjemmeside: www.jumla.dk/attaveqaat

Driftsteknikere, bygningsarbejdere og håndværkere, organiseret i Bygge-, Anlægs- og Trækartellet (BAT).

Se nærmere om kartellet på adressen: www.batkartellet.dk

Læger og tandlæger, organiseret i Grønlands Lægekredsforening og Dansk Tandlægeforening. Se nærmere på adresserne: www.lkf.gl og www.tandlaegeforeningen.dk

Personer, der rekrutteres fra Danmark eller har taget deres uddannelse i Danmark, er typisk repræsenteret af danske lønmodtagerorganisationer.

Forhandlingsretten for tjenestemænd varetages af fire centralorganisationer:

Lærernes Fagforening i Grønland Illinniartitsitut Meqqat Atuarfianneersut Kattufiat (IMAK).

Se nærmere om IMAK på denne hjemmeside: www.imak.gl

Tjenestemændenes Sammenslutning, Atorfillit Kattuffiat (AK).

Se nærmere om AK på denne hjemmeside: www.ak.gl

Akademikernes Sammenslutning i Grønland (ASG).

Se nærmere om ASG på adressen: www.asg.gl

Sundhedskartellet i Grønland, Peqqinnissaq Pillugi Kattuffiit (PPK).

Se nærmere om PPK på denne hjemmeside: www.pk.gl

Arbejdsgiversiden er domineret af de offentlige arbejdsgivere under Grønlands Selvstyre, kommunerne og staten. Koordineringen af de offentliges arbejdsgiveres interesser sker gennem en samrådsaftale.

På det private arbejdsmarked findes flere arbejdsgiverorganisationer: Den største er Grønlands Arbejdsgiverforening (GA).

Se nærmere om GA på denne hjemmeside: www.ga.gl

ILIK, Sulisitsisut Kattuffiat/Arbejdsgiverne i Grønland er med virkning fra den 1. januar 2009 sammenlagt med GA.

Se nærmere om ILIK på denne hjemmeside: www.ga.gl

Sammenslutningen af fiskere og fangere i Grønland, Kalaallit Nunaanni Aalisartut Piniartullu Kattuffiat (KNAPK), organiserer kutterejere, jollefiskere og fangere. Se nærmere om KNAPK på denne hjemmeside: www.knapk.gl

NUSUKA, Nunaqavissut Suliffiutillit Kattuffiat organiserer hjemmehørende virksomheder i Grønland.

Se nærmere om NUSUKA på denne hjemmeside: http://nusuka.com

Kort om arbejdsmarkedsstatistikkerne

Grønlands Statistiks arbejdsmarkedsstatistik består af to hovedkomponenter: beskæftigelsesstatistikken og ledighedsstatistikken, der begge udgives én gang årligt. Disse to statistikker danner endvidere grundlag for arbejdsstyrkestatistikken, der ligeledes udgives én gang årligt - typisk i forlængelse af ledighedsstatistikken. Alle tre statistikker tager metodisk udgangspunkt i den internationale arbejdsorganisation ILO's anbefalinger, og statistikkerne tilstræbes således at opfylde de relevante internationale standarder.

De tre arbejdsmarkedsstatistikker dækker alene over den fastboende befolkning. Denne er defineret til at være personer, der var bosiddende i landet både i starten og i slutingen af opgørelsesåret. Beskæftigelsen opgøres for alle fastboende personer over 14 år, mens såvel ledigheden som arbejdsstyrken alene opgøres for fastboende i alderen 18-64 år.

For løbende at kunne følge udviklingen i ledigheden udgiver Grønlands Statistik desuden hver måned opgørelser over registrerede arbejdssøgende, der har henvendt sig til de kommunale arbejdsmarkedskontorer. Disse opgørelser kan ikke sidestilles med en egentlig ledighedsstatistik og skal alene ses som en indikator for den aktuelle konjunkturudvikling i ledigheden.

Beskæftigelsen blandt den fastboende befolkning

Figur 4.1 viser beskæftigelsens branchefordeling i 2012 for mænd og kvinder i den fastboende befolkning. Det fremgår tydeligt af figuren, at der er markante forskelle i, hvilke brancher kønnene er beskæftiget inden for. Således er knap 60 pct. af de beskæftigede kvinder ansat indenfor det offentlige, mens det tilsvarende kun er godt 20 pct. af mændene. Derimod er mændene kraftigt overrepræsenteret indenfor fiskeri, fangst og landbrug samt bygge- og anlægssektoren, hvor andelen af beskæftigede kvinder er forsvindende lille.

Figur 4.1. Brancernes andel af samlet beskæftigelse blandt mænd og kvinder 2012

Kilde: Statistikbanken. http://bank.stat.gl/ARDBFB1

Det fremgår af oversigt 4.1, at der er flere mænd end kvinder i beskæftigelse, hvilket dog skal ses i lyset af, at der bor flere mænd end kvinder i landet. I alderen 30-60 år er der ingen større forskelle i kønnenes erhvervsfrekvens, og i den aldersgrupper er kvinderne således lige så hyppigt i beskæftigelse som mændene er. Derimod er der relativt flere mænd end kvinder i beskæftigelse blandt de 20-30-årige og blandt de ældre over 60 år. Laves opdelingen på byer og bygder fremkommer der derimod betydelige forskelle i erhvervsfrekvensen inden for alle aldersgrupper, således at en betydelig større andel af byboerne er i beskæftigelse sammenlignet med borgerne i bygderne.

Af oversigten ses det endvidere, at mænd i gennemsnit optjente en væsentlig højere månedsløn end kvinder, og at den gennemsnitlige månedsløn i byerne ligeledes lå et niveau over månedslønnen i bygderne. Mændene tjente således i gennemsnit ca. 7.500 kr. mere end kvinderne, og byboerne næsten 5.000 kr. mere end bygdeborgerne pr. måned. Denne opgørelse kan dog ikke anvendes som en egentlig lønstatistik i traditionel forstand, idet der ikke er inddraget centrale faktorer for løndannelsen såsom arbejdstid, jobfunktion og uddannelsesbaggrund.

Oversigt 4.1. Beskæftigelse og løn fordelt på køn og bosted 2012

| Antal beskæftigede personer i gennemsnit pr. måned | Gennemsnitlig månedsløn fra hovedbeskæftigelse
| Alle | Byer | Bygder mm. | Alle | Byer | Bygder mm.
Alle | 25.501 | 22.232 | 3.269 | 25.227 | 25.835 | 21.092
Mænd | 14.240 | 12.194 | 2.046 | 28.589 | 29.352 | 24.042
Kvinder | 11.261 | 10.038 | 1.223 | 20.975 | 21.562 | 16.155

Kilde: Statistikbanken. http://bank.stat.gl/ARDBFB2

Figur 4.2 viser beskæftigelsen i de fire kommuner opdelt efter køn. Figuren angiver dels den gennemsnitlige beskæftigelse pr. måned (det mørkeblå), og dels hvor mange personer, der i alt har været i beskæftigelse i løbet af året (det mørkeblå og lyseblå). De lyseblå områder kan således tolkes som en form for gennemsnitlig arbejdskraftsreserve, der midlertidig er uden beskæftigelse. Det kan bemærkes at denne reserve er relativ lige stor - omkring 25 pct. af det samlede antal beskæftigede i løbet af året - uanset om man sammenligner mellem kommuner eller mellem køn.

Figur 4.2. Beskæftigelsen fordelt på køn og kommune 2012

Kilde: Statistikbanken. http://bank.stat.gl/ARDBFB3

I oversigt 4.2 er antallet af fastboende borgere i beskæftigelse opgjort for de enkelte distrikter og yderligere ned på byer og bygder. Bortset fra enkelte lokale udsving flugter opgørelsen pænt med befolkningstallene i de enkelte distrikter, således at jo flere borgere der er bosiddende i et distrikt, desto flere er i beskæftigelse.

Oversigt 4.2. Antal beskæftigede personer i gennemsnit pr. måned i distrikterne 2012

| Alle | Byer | Bygder mm.
Hele landet (inkl. områder uden for distriktsindeling) . | 25.501 | 22.232 | 3.269
Nanortalik ...................................... | 676 | 507 | 169
Qaqortoq ....................................... | 1.493 | 1.437 | 56
Narsaq ......................................... | 742 | 591 | 150
Ivittuut ......................................... | 36 | 0 | 36
Paamiut ........................................ | 678 | 628 | 50
Nuuk .......................................... | 8.707 | 8.571 | 136
Maniitsoq ....................................... | 1.507 | 1.216 | 291
Sisimut ......................................... | 3.015 | 2.600 | 415
Kangaatsiaq ..................................... | 391 | 195 | 196
Aasiaat ......................................... | 1.409 | 1.348 | 61
Qasigiannguit .................................... | 570 | 539 | 31
Ilulissat ......................................... | 2.273 | 2.092 | 182
Qeqertarsuaq ................................... | 362 | 347 | 16
Uummannaq .................................... | 1.068 | 613 | 455
Upernavik ...................................... | 1.085 | 506 | 579
Qaanaaq ....................................... | 256 | 207 | 49
Tasiilaq ......................................... | 941 | 679 | 262
Illoqortoormiut ................................... | 154 | 150 | 4

Kilde: Statistikbanken. http://bank.stat.gl/ARDBFB6

Kort om ledighedsstatistikken

Datagrundlaget for den årlige ledighedsstatistik er dels de månedlige kommunale registreringer af arbejdssøgende og dels Grønlands Statistiks beskæftigelsesregister. I lighed med beskæftigelsesstatistikken tager ledighedsstatistikken metodisk udgangspunkt i den internationale arbejdsorganisation ILO's definitioner, og statistikken opfylder således - i det omfang de tilgængelig data muliggør det - de internationale standarder på området. En væsentlig betingelse i ILO-definitionen af ledighed er, at en person kun kan betragtes som ledig, såfremt vedkommende ikke har været i beskæftigelse i opgørelsesperioden. Derfor opgøres ledigheden i praksis ved med udgangspunkt i de månedlige registreringer af arbejdssøgende at frasortere de personer, der også er registreret som værende i beskæftigelse i den pågældende måned. Ledighedsstatistikken opgøres kun for den fastboende befolkning, der har været bosat i landet i hele opgørelsesåret.

Ud over den årlige ledighedsstatistik offentliggør Grønlands Statistik månedligt opgørelser over registrerede arbejdssøgende. Disse opgørelser skal alene betragtes som indikatorer for en øjeblikkelig udvikling i ledigheden og må ikke forveksles med en egentlig ledighedsstatistik - blandt andet fordi kriteriet om ikke at være i beskæftigelse ikke indgår i opgørelserne. I det følgende præsenteres udelukkende resultater fra den årlige ledighedsstatistik.

Ledigheden blandt den fastboende befolkning

Som det fremgår af figur 5.1 er der store sæsonudsving i ledigheden, således at vinterhalvåret er kendetegnet ved en høj ledighed, mens der om sommeren er færrest ledige. En modsatrettet årsrytme forekommer i beskæftigelsen, og således er arbejdsstyrkens størrelse betydelig mere stabil hen over året.

Figur 5.1. Udviklingen i ledighedsprocenten i gennemsnit pr. måned 2010-2012

Kilde: Statistikbanken. http://bank.stat.gl/ARDLED4

Figur 5.2 viser, at der er virkelig store forskelle i ledighedsprocenten i de enkelte distrikter. Således har Nuuk distrikt den laveste ledighed med lige ca. 6 pct. af arbejdsstyrken, mens Kangaatsiaq, Qaanaaq, Illoqortoormiut og Tasiilaq distrikter med ledighedsprocenter på omkring 20 pct. eller derover er de hårdest ramte distrikter. På landsplan lå ledigheden på 9,84 pct. i gennemsnit pr. måned i 2012.

Figur 5.2. Ledigheden i gennemsnit pr. måned fordelt på distrikter 2012

Kilde: Statistikbanken. http://bank.stat.gl/ARDLED4

Det fremgår af figur 5.3, at unge - i særdeleshed i bygderne - er markant hårdere ramt af ledighed end den lidt ældre befolkning. Således er ledighedsprocenter for de 18-19-årige henholdsvis 19,3 pct. i byerne og 28,5 i bygderne, mens den gradvist aftager for både byer og bygder frem til ca. 35-års alderen. Det ses endvidere af figuren, at ledigheden i bygderne er større end i byerne uanset hvilken aldersgruppe, der sammenlignes på.

Figur 5.3. Ledigheden i gennemsnit pr. måned fordelt på alder og bosted 2012

Kilde: Statistikbanken. http://bank.stat.gl/ARDLED4

Af figur 5.4 ses det, at ledigheden blandt kvinder ligger en anelse over ledigheden blandt mænd, når man betragter landet som helhed. Dette bunder dog i, at kvinder i bygderne er markant hårdere ramt af ledighed end deres medsøstre i byerne, mens ledigheden blandt mænd er næsten den samme i byerne som i bygderne. I byerne alene er ledigheden blandt kvinder lavere end ledigheden blandt mænd.

Figur 5.4. Ledigheden fordelt på køn og bosted 2012

Kilde: Statistikbanken. http://bank.stat.gl/ARDLED4

Arbejdsstyrken

Arbejdsstyrken er mængden af arbejdskraft, der er udbudt på arbejdsmarkedet. Det vil med andre ord sige, at arbejdsstyrken består af alle personer, der enten er i beskæftigelse eller er ledige. Arbejdsstyrkestatistikken er derfor en overbygning af beskæftigelsesstatistikken og ledighedsstatistikken, hvor tallene i de to opgørelser i praksis blot lægges sammen. Idet ledighedsstatistikken kun dækker personer i alderen 18-64 år i den fastboende befolkning - defineret som bosiddende i landet hele opgørelsesåret - er arbejdsstyrken ligeledes kun opgjort for denne population. Beskæftigede og ledige, der er under 18 år eller over 64 år, eller som ikke har været bosiddende i landet hele opgørelsesåret indgår derfor ikke i arbejdsstyrkestatistikken.

Figur 6.1 viser, hvordan beskæftigelsen og ledigheden er fordelt inden for arbejdsstyrken. For at undgå mistolkninger af figuren bør det bemærkes, at 2. aksen starter ved 21.000 personer, og således er arealerne af de farvede områder ikke et udtryk for forholdet mellem beskæftigelse og ledighed. Af figuren ses det, at arbejdsstyrkens størrelse er forholdsvis stabil på trods af større sæsonudsving i både beskæftigelsen og ledigheden.

Figur 6.1. Arbejdsstyrken inddelt i beskæftigede og ledige

Kilde: Statistikbanken. http://bank.stat.gl/ARDSTK1

Oversigt 6.1 viser, hvordan den fastboende befolkning er fordelt i og uden for arbejdsstyrken. Oversigten viser, at relativt mange yngre mennesker står uden for arbejdsstyrken, hvilket givetvis skyldes, at mange enten er under uddannelse uden at have fritidsjob ved siden af eller er på barselsorlov. Det kan endvidere bemærkes, at også relativt mange i de ældre aldersgrupper er uden for arbejdsstyrken. Den højeste frekvens af personer i arbejdsstyrken finder man blandt de 35-39 årige, hvor 83 pct. enten var i beskæftigelse eller registreret ledige. I alt var 74 pct. af den fastboende befolkning mellem 18 og 64 år i arbejdsstyrken i gennemsnit pr. måned i 2012.

Oversigt 6.1. Arbejdsstyrken og den samlede fastboende befolkning 2012

| Arbejdsstyrke i gennemsnit pr. måned | Personer uden for arbejdsstyrken i gennemsnit pr. måned | Samlet fastboende befolkning
Alle (18-64 år) ....... | 26.994 | 9.438 | 36.432
18-19 år ............ | 836 | 927 | 1.763
20-24 år ............ | 2.863 | 1.615 | 4.478
25-29 år ............ | 2.781 | 1.098 | 3.879
30-34 år ............ | 2.880 | 748 | 3.628
35-39 år ............ | 2.514 | 527 | 3.041
40-44 år ............ | 3.149 | 673 | 3.822
45-49 år ............ | 4.369 | 1.028 | 5.397
50-54 år ............ | 3.597 | 1.006 | 4.603
55-59 år ............ | 2.478 | 956 | 3.434
60-64 år ............ | 1.527 | 860 | 2.387

Kilde: Statistikbanken. http://bank.stat.gl/ARDSTK1

Revalidering

Revalidering tilbydes til personer i den erhvervsaktive alder, der ikke kan opnå beskæftigelse eller uddannelse på normale vilkår. Det handler om personer, hvis evne til at arbejde er nedsat på grund af helbredsforhold eller på grund af sociale årsager.

Piareersarfik

Piareersarfiit er vejledningscentre og boglig opkvalificeringsskoler, der ligger i alle byer.

Personer der ikke kan komme ind på en erhvervsuddannelse, på grund af manglende faglige kvalifikationer, kan forbedre deres karakterer i Piareersarfiit.

Læs mere om Revalidering og Piareersarfiit i www.sullissivik.gl

Arbejdstilsynet

Arbejdsmiljøet i Grønland er underlagt den danske stat, og Arbejdstilsynet er myndigheden på arbejdsmiljøområdet.

Grønland har sin egen arbejdsmiljølov i henhold til en dansk lov, Lovbekendtgørelse nr. 1048 af 25. oktober 2005. Arbejdsmiljøloven gælder for arbejde på land samt i begrænset omfang for luftfart, søfart og fiskeri.

Arbejdstilsynets formål er at medvirke til at skabe et sikkert og sundt arbejdsmiljø på de grønlandske arbejdspladser gennem:

·         effektivt tilsyn

·         målrettet regulering

·         information

Det grønlandske arbejdsmiljøråd

Det grønlandske arbejdsmiljø råd har til formål at udbrede kendskabet til et sundt og sikkert arbejdsmiljø og at give arbejdsmarkedets parter medindflydelse på, at målet nås. I 2011 ændrede Arbejdsmiljørådet navn fra â€suliffigissaasutâ€ til â€Suliffigissaaneq pillugu siunnersuisoqatigiitâ€, så navnet beskriver Rådets funktion og bliver enslydende med det danske navn .

Arbejdsmiljøuddannelsen

Den lovpligtige arbejdsmiljøuddannelse administreres af Arbejdstilsynet. Uddannelsen er af 37 timers varighed.

Det er et krav, at der i virksomheder med 10 ansatte og derover skal være en sikkerhedsorganisation med medlemmer, som gennemfører den lovpligtige arbejdsmiljøuddannelse. Siden januar 2009 har alle arbejdspladser med ansatte, uanset antal, været forpligtet til at udarbejde arbejdspladsvurderinger (APV) - uddannelsen giver redskaber til udarbejdelse af arbejdspladsvurderinger.

 Oversigt 8.1. Gennemførte kurser på arbejdsmiljøuddannelsen

| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014
Kurser i alt | 18 | 15 | 20 | 18 | 17 | 18 | 19 | 16 | 16 | 15 | 16 | 15 | 15
Kurser på grønlandsk | 10 | 9 | 12 | 11 | 9 | 7 | 7 | 8 | 8 | 9 | 10 | 9 | 9
Kurser på dansk | 8 | 6 | 8 | 7 | 8 | 11 | 12 | 8 | 8 | 6 | 6 | 7 | 6
Kurser i alt | 272 | 195 | 314 | 259 | 270 | 246 | 301 | 262 | 246 | 255 | 242 | 234 | .
Kursister - grønlandsk | 150 | 123 | 206 | 166 | 154 | 109 | 198 | 144 | 123 | 153 | 143 | 136 | .
Kursister - dansk | 122 | 72 | 108 | 93 | 116 | 137 | 103 | 118 | 123 | 102 | 99 | 98 | .

Kilde: Arbejdstilsynet

Arbejdsulykker

Det er alene arbejdsulykker på landjorden, der skal anmeldes til Arbejdstilsynet. Der er ikke anmeldelsespligt til Arbejdstilsynet for arbejdsulykker inden for søfart, fiskeri, luftfart og offshore.

Regler om anmeldelse arbejdsskade fremgår af Arbejdsministeriets bekendtgørelse nr. 401 af 24. juni 1986. Fra starten af 2009 blev det muligt at foretage anmeldelser om arbejdsulykker og arbejdsbetingede lidelser elektronisk via hjemmesiden www.anmeld.gl

Oversigt 8.2. Anmeldte arbejdsulykker til Arbejdstilsynet fordelt på skadestyper

| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
I alt | 216 | 245 | 258 | 299 | 334 | 343 | 297 | 287 | 350 | 458 | 587
Døde | 2 | 2 | - | 2 | 4 | 0 | 2 | 0 | 1 | 1 | 0
Ambutationer | 1 | 1 | 1 | 1 | 5 | 4 | 3 | 1 | 5 | 4 | 0
Knoglebrud | 24 | 22 | 36 | 32 | 31 | 35 | 28 | 29 | 44 | 47 | 90
Forstuvning mv. | 60 | 63 | 69 | 89 | 111 | 123 | 87 | 58 | 68 | 107 | 206
Sårskader | 49 | 60 | 46 | 66 | 75 | 79 | 63 | 52 | 55 | 88 | 121
Termisk skade | 8 | - | 5 | 6 | 9 | 5 | 3 | 2 | 3 | 8 | 15
Bløddelsskader | 18 | 36 | 42 | 51 | 41 | 55 | 41 | 25 | 51 | 76 | 56
Ætsning | 2 | 2 | 3 | 3 | 7 | 4 | 4 | 7 | 4 | 5 | 0
Forgiftning | - | 5 | 1 | 2 | 0 | 10 | 4 | 0 | 41 | 1 | 21
Uoplyst og andet | 52 | 54 | 55 | 47 | 51 | 28 | 62 | 113 | 78 | 121 | 78

Kilde: Arbejdstilsynet i Grønland

Vigtige links indenfor arbejdsmarked

Se nærmere om landsstyreområdet for Erhverv, Råstoffer og Arbejdsmarked på adressen: www.naalakkersuisut.gl

Se nærmere om Arbejdstilsynet og Arbejdsmiljørådet i Grønland på adressen: www.at.gl

Kort om arbejdsmarkedsstatistikkerne

De tre arbejdsmarkedsstatistikker, beskæftigelses- ledigheds- og arbejdsstyrkestatistikken, som Grønlands Statistik udgiver, tager alle udgangspunkt i den internationale arbejdsorganisation ILO's definitioner og retningslinjer. De tre statistikker er af ILO beskrevet i sammenhæng og inden for samme rammestruktur, og således udgør statistikkerne samlet en sammenhængende arbejdsmarkedsstatistik.

Kilder til beskæftigelsesstatistikken

De såkaldte månedsredegørelser og månedsspecifikationer udgør den mest centrale del af beskæftigelsesstatistikkens datagrundlag, og begge stammer fra virksomhedernes månedlige indberetninger til Skattestyrelsen. Månedsredegørelserne indeholder de enkelte virksomheders samlede månedlige lønudgifter og heraf hvor meget, der er indeholdt til skat og arbejdsmarkedsafgift. I månedsspecifikationerne fordeles løn og skat fra virksomhederne ud på de enkelte ansatte. Månedsredegørelserne er således virksomhedsorienterede, mens månedsspecifikationerne er personorienterede, og de to opgørelser er meget tæt knyttet til hinanden.

Ovenstående kilder dækker dog ikke alle personer i beskæftigelse - blandt andet mangler mange selvstændigt erhvervsdrivende og lønmodtagere med dansk-registrerede arbejdsgivere. Den resterende beskæftigelse imputeres ud fra oplysninger om A-indkomst og resultat af egen virksomhed i Grønlands Statistiks personorienterede indkomstregister, der er dannet på baggrund af selvangivelsesoplysninger.

I forbindelse med imputering af beskæftigelse, der ikke er dækket af måneds-redegørelserne og -specifikationerne, anvendes endvidere de kommunale registreringer af arbejdssøgende ved de lokale arbejdsmarkedskontorer.

Til at knytte brancheoplysninger på beskæftigelsen anvendes Grønlands Erhvervsregister (GER), hvor de registrerede virksomheder hver er tildelt en branche, hvor det skønnes, at virksomheden har sin primære aktivitet. I modsætning til tidligere, hvor denne brancheinddeling direkte blev overført til beskæftigelsesstatistikken, er der i forbindelse med nærværende udgivelse blevet modificeret i statistikkens branchekodning, så den nu ikke flugter fuldstændig med GER. Motivationen til denne omkodning er, at flere større virksomheder - særligt med tilknytning til fiskeriet, og som direkte eller indirekte beskæftiger fiskere - er registreret under andre brancher i GER. Dette forhold har betydet, at beskæftigelsen inden for fiskeriet har været stærkt undervurderet, mens beskæftigelsen i andre brancher - primært inden for handel og industri - har været tilsvarende overvurderet. Omkodningen er fortaget således, at virksomhederne inddeles efter brancherelationer, hvilket eksempelvis betyder, at branchen â€Fiskeri, fangst og landbrugâ€ foruden fiskere, fangere og landmænd også inkluderer blandt andet ansatte på fiskefabrikker og indhandlingssteder samt slagteriarbejdere. Ligeledes består beskæftigelsen i branchen â€Råstofudvindingâ€ foruden minearbejdere også af andre personer med direkte råstofrelaterede jobs som eksempelvis geologiske undersøgelser.

Til at definere den fastboende befolkning anvendes Grønlands Statistiks befolkningsregister. Registret anvendes endvidere til at knytte demografiske oplysninger - såsom bopæl, alder og køn - til beskæftigelsen.

I forbindelse med opgørelser af beskæftigelsen i den offentlige sektor har Grønlands Statistiks register over kommunale udbetalinger af sociale ydelser været en hel central kilde. Registret har gjort det muligt at adskille månedsspecifikationerne i udbetalinger, der stammer fra beskæftigelse i kommunerne og i udbetalinger, der ikke er beskæftigelsesrelaterede såsom pension og arbejdsmarkedsydelse.

Databearbejdning og opgørelsesmetoder for beskæftigelsesstatistikken

Det overordnede udgangspunkt for valg af opgørelsesmetoder er de retningslinjer og definitioner på området, som er beskrevet af ILO's statistiske kontor. Metoderne opfylder således i videst muligt omfang de internationale standarder på området.

ILO definerer i korte træk beskæftigelse som personer, der i en referenceperiode har udført arbejde i mindst én time. Referenceperiodens længde er derimod ikke klart defineret, men det anbefales, at den er relativ kort - eksempelvis en dag eller en uge. ILO anbefaler endvidere, at der defineres en minimumsalder for arbejdsstyrken ud fra de særlige forhold, der er gældende i det pågældende land. Derimod anbefales der ikke en øvre aldersgrænse.

Med månedsopgørelser på løn og ikke timer er Grønlands Statistiks datagrundlag ikke formelt forenelig med ILO-definitionen, hvorfor det har været nødvendigt at lave en tilpasset definition for den grønlandske beskæftigelse. Dette er forsøgt gjort, så den ligger tættest muligt på ILO-definitionen.

Den korteste referenceperiode, de anvendte data giver mulighed for, er én måned, hvilket er betydeligt længere end ILO's anbefalinger på én dag eller én uge. For at begrænse betydningen af den lange referenceperiode har det derfor været nødvendigt at hæve beskæftigelseskriteriet, der i ILO-definitionen er mindst én times arbejde. Idet statistikkens datagrundlag ikke indeholder oplysninger om den arbejdstid, der ligger til grund for lønudbetalingerne, har det endvidere været nødvendigt at definere en omregningsfaktor mellem arbejdstid og løn.

Beskæftigelseskriteriet er valgt til mindst én dags arbejde i en måned, hvilket med udgangspunkt i en arbejdsdag på 8 timer, en arbejdsuge på 5 arbejdsdage og en måned på 20 arbejdsdage skaleret ned vil svare til et kriterium på 0,4 timer med en referenceperiode på en dag, og 2 timer med en referenceperiode på en uge. Som omregningsfaktor er valgt SIK's mindsteløn, da det antages, at langt hovedparten af de personer, der vil ligge omkring grænsen hører til blandt de lavest lønnede. Således har Grønlands Statistik valgt at definere, at en person er i beskæftigelse i en given måned, såfremt:

·         Personen ved udgangen af året er fyldt 15 år.

·         Personen har udført lønnet arbejde eller har optjent anden erhvervsrelateret indkomst (indhandling eller â€lønâ€ fra egen virksomhed) i den pågældende måned.

·         Lønnen fra dette arbejde svarer som minimum til det beløb, som otte timers arbejde vil indbringe med en timesats svarende til mindstelønnen for ikke-faglærte arbejdere ifølge den på tidspunktet gældende overenskomst mellem SIK og Naalakkersuisut.

De data, der lægger til grund for opgørelserne, er skabt med et administrativt formål, hvilket i nogen grad kan begrænse deres statistiske anvendelighed. Eksempelvis er betydningen af, om en lønudbetaling er registreret for juni eller december, formentlig meget mindre i en skattemæssig kontekst, end det er i en statistisk. Som følge heraf har det været helt afgørende for opgørelsernes kvalitet, at der er blevet foretaget en omfattende datavalidering. Denne validering beskrives i de nedenstående afsnit.

I månedsspecifikationerne er det ikke muligt at se, om en registrering vedrører løn for arbejde, eller om der er tale om en ikke-beskæftigelsesrelateret udbetaling. Derfor er der ved brug af Grønlands Statistiks register over udbetalinger af sociale ydelser lavet en kortlægning af modtagere af disse ydelser på månedsplan. Udbetalinger til disse personer er efterfølgende frasorteret månedsspecifikationer knyttet til kommunerne, og de dertilhørende redegørelser er nedjusteret med summen af disse udbetalinger.

Samme problematik gør sig gældende i andre brancher, der også udbetaler ikke-beskæftigelsesrelateret A-indkomst. Da det må antages, at beskæftigelsen er minimal i forhold til antallet af ikke-beskæftigede personer, der modtager ydelser fra disse brancher, er beskæftigede i pensionskasser samt syge- og livsforsikringsvirksomheder helt udeladt.

Ekstraordinære udbetalinger, der hidrører beskæftigelse i en flermåneders periode - eksempelvis feriepenge og særlige bonusordninger - er der brugt en del ressourcer på at få identificeret, og de er efterfølgende blevet fordelt ud på alle aktive måneder for den pågældende ansættelse i det pågældende år.

Efter at ovenstående valideringsarbejde er udført og data er samkørt med Grønlands Statistiks befolkningsregister, således at data afgrænses til den fastboende befolkning over 14 år, samkøres data med Grønlands Statistiks indkomstregister. Dette for at imputere den beskæftigelse, som ikke dækkes af månedsredegørelserne og -specifikationerne. I praksis gøres dette ved at identificere personer, der opfylder nedenstående kriterier.

·         Personen er registret som beskæftiget i højest seks måneder i det midlertidige beskæftigelsesregister, der er dannet efter ovenstående valideringer.

·         Personen har i indkomstregistret en betydelig (defineret ud fra brutto-indkomstdeciler i indkomststatistikken) registret A-indkomst eller indkomst fra egen virksomhed, der ikke i forvejen er registreret i månedsspecifikationerne (hverken løn eller senere frasorterede ikke-beskæftigelsesrelaterede indkomster). Grænsen for, hvornår disse indkomster er â€betydeligeâ€ gradueres efter antallet af måneder, hvor personen i forvejen er registret beskæftiget eller som arbejdssøgende.

·         Måneder hvor personen har ladet sig registrerer som arbejdssøgende vil vedkommende ikke kunne betragtes som beskæftiget (dette gælder kun for imputeret beskæftigelse).

Den imputerede beskæftigelse udgjorde i 2012 1.188 personer i gennemsnit pr. måned, hvoraf 569 var lønmodtagere og 619 var selvstændige. Idet der i indkomstregistret ikke forelægger oplysninger om, ved hvilke arbejdsgivere A-indkomsten er optjent, er den imputerede lønmodtagerbeskæftigelse tildelt branchen â€Ukendtâ€. Den imputerede beskæftigelse blandt selvstændige er brancheplaceret ud fra det i selvangivelsen angivne virksomhedsnummer (GER-nummer). I tilfælde, hvor selvstændige ikke har angivet virksomheds-nummer, er beskæftigelsen tildelt branchen â€Fiskeri, fangst og landbrugâ€, såfremt vedkommende har registreret indhandling i selvangivelsen, og ellers branchen â€Ukendtâ€, hvis der hverken er registreret virksomhedsnummer eller positiv indhandling i selvangivelsen. 

Det hele udmønter sig i sidste ende i et personorienteret beskæftigelsesregister der udover oplysninger om registreret løn, skat og branche også indeholder demografiske oplysninger såsom køn, alder og bopæl, samt en oplysning om den pågældende ansættelse er klassificeret som hovedbeskæftigelse eller bibeskæftigelse. Hovedbeskæftigelse er defineret som den ansættelse, hvor der i den pågældende måned er registreret den højeste løn, og alle andre ansættelser for den pågældende person i den pågældende måned defineres som bibeskæftigelse.

Fejlkilder over beskæftigelsesstatistikken

Idet registrene, der danner grundlag for statistikken, er skabt ud fra store mængder administrative data, er der naturligvis en række mulige fejlkilder. De væsentligste af disse præsenteres her.

Da statistikken primært bygger på arbejdsgivernes månedlige indberetninger af løn med mere, hænger opgørelsernes kvalitet uløseligt sammen med, hvor nøjagtige disse indberetninger reelt er. Således vil praksis for periodisering af lønningerne i den enkelte virksomhed være en usikkerhedsfaktor af en vis betydning. Som beskrevet i afsnittet om datavalidering har denne problematik fået betydelig opmærksomhed i tilblivelsen af de endelige registre. I særdeleshed er der blevet brugt en del ressourcer på at identificere ekstraordinære enkeltudbetalinger, som hidrører beskæftigelse i en flermåneders periode såsom feriepenge og særlige bonusordninger. På grund af størrelsen og kompleksiteten af data må det dog forventes, at en vis del af disse ekstraordinære udbetalinger ikke har ladet sig identificere og følgelig må anses som en fejlkilde.

En lignende problematik er gældende for registreringerne af de sociale ydelser, der bruges til residualt at udlede beskæftigelsesrelaterede kommunale udbetalinger. Udbetalinger af sociale ydelser vedrører ikke nødvendigvis registreringsmånederne, idet eksempelvis udbetalinger for flere måneder kan ligge i samme registrering. Selvom datavalideringen har været meget grundig for at rette op på denne problematik, må det på grund af datakompleksiteten betragtes som en kilde til usikkerhed.

De største offentlige arbejdsgivere, Selvstyret og kommunerne, dækker en lang række forskellige arbejdsfelter såsom undervisning, sundhedsvæsen og administration. Som lønudbetalende arbejdsgivere optræder de dog kun som én enkelt arbejdsgiver hver især, hvorfor beskæftigelsen inden for hver enkelt af disse enheder ikke - med det nuværende datagrundlag - kan brancheinddeles efter aktivitet. Al beskæftigelse fra disse arbejdsgivere er derfor klassificeret som Offentlig administration, og følgelig er brancher med stor offentlig beskæftigelse - blandt andet Undervisning og Sundhedsvæsen - stærkt undervurderede i beskæftigelsesopgørelserne.

Kilder til ledigheds- og arbejdsmarkedsstatistikken

Den primære kilde til ledighedsstatistikken er de månedlige registreringer af borgere, der har henvendt sig til det lokale arbejdsmarkedskontor som arbejdssøgende. Langt hovedparten af disse henvendelser er af kommunerne registreret i det fælleskommunale administrationssystem Winformatik, hvorfra Grønlands Statistik hver måned modtager et udtræk. Data fra enkelte bygder registreres dog ikke regelmæssigt i Wimformatik, og for fuldstændighedens skyld indhenter Grønlands Statistik de manglende data direkte fra de enkelte bygdekontorer.

ILO's retningslinjer foreskriver, at såfremt en person i referenceperioden er opgjort som beskæftiget, kan vedkommende ikke opgøres som ledig. Derfor er Grønlands Statistiks beskæftigelsesregister blevet anvendt til at frasortere ledighedsregistrerede personer, der i samme måned har været i beskæftigelse. Beskæftigelsesregistret er endvidere blevet brugt til opgørelsen af arbejdsstyrken, der er defineret som gruppen af personer, der enten er i beskæftigelse eller er ledige.

Både arbejdsstyrke- og ledighedsstatistikken afgrænses til at dække den fastboende befolkning mellem 18 og 64 år, og dette gøres med udgangspunkt i Grønlands Statistiks befolkningsregister. Registret anvendes endvidere til at knytte demografiske oplysninger - såsom bopæl, alder og køn - til såvel ledigheden som arbejdsstyrken.

Databearbejdning og opgørelsesmetoder for ledigheds- og arbejdsstyrkestatistikken

Det overordnede udgangspunkt for valg af opgørelsesmetoder er de retningslinjer og definitioner på området, som er beskrevet af ILO's statistiske kontor. Metoderne opfylder således - så vidt det har været muligt med de tilgængelige data - de internationale standarder på området.

ILO-definitionen af ledighed bygger på tre kriterier, som skal være opfyldt samtidig. Ifølge definitionen er en ledig en person, der i referenceperioden:

1. ikke er i beskæftigelse,

2. aktivt søger arbejde og

3. er umiddelbart klar til at begynde på arbejde.

Referenceperiodens længde er ikke klart defineret, men der anbefales en relativ kort - eksempelvis en dag eller en uge. ILO anbefaler endvidere, at der defineres en minimumsalder for arbejdsstyrken - som ledigheden er en delmængde af - ud fra de særlige forhold, der er gældende i det pågældende land. Derimod anbefales der ikke en øvre aldersgrænse.

Idet de tilgængelige data primært er skabt med et administrativt formål, opfylder de ikke nødvendigvis ILO-kriterierne for ledighed. Derfor har det i praksis været nødvendigt at tilpasse definitionen, så den med udgangspunkt i de tilgængelige data i videst mulig omfang opfylder ILO's anbefalinger. I praksis er følgende kriterier valgt som definition for at være ledig i en måned. Personen er i den pågældende måned:

1. registreret som henvendt arbejdssøgende ved et arbejdsmarkedskontor og

2. ikke registreret som beskæftiget i beskæftigelsesregistret.

Som en del af datavalideringen og for at sikre en homogen analysepopulation, hvor demografiske og geografiske profiler er kendte, afgrænses ledighedsstatistikken og arbejdsstyrken til den fastboende befolkning. Denne er defineret som alle personer, der havde bopæl i landet både primo og ultimo opgørelsesåret.

Endvidere afgrænses de to statistikker til personer i alderen 18-64 år. Dette grundet at arbejdssøgende under 18 år og over 64 år kun i sjældne tilfælde lader sig registre ved det lokale arbejdsmarkedskontor. Dette skyldes formentligt, at personer i disse aldersgrupper ikke er berettiget til indkomst-erstattende ydelser, der er betinget af, at man lader sig registrere som arbejdssøgende. Statistikkens primære kilde dækker således ikke i tilstræk-kelig grad ledige udenfor alderen 18-64 år, hvorfor opgørelser for disse aldersgrupper er behæftet med stor usikkerhed og derfor udelades.

Både ledighedsregistret og arbejdsstyrkeregistret indeholder foruden de relevante arbejdsmarkedsoplysninger også demografiske oplysninger for de enkelte personer. Det drejer sig eksempelvis om alder, køn og fødested, hvor oplysningerne stammer fra Grønlands Statistiks befolkningsregister opgjort ultimo opgørelsesåret. Ledigheden er således registret på det sted, personen bor, hvilket ikke nødvendigvis er samme lokalitet, hvor vedkommende er blevet registreret som arbejdssøgende.

Fejlkilder over ledigheds- og beskæftigelsesstatistikken

Opgørelserne i ledigheds- og arbejdsstyrkestatistikkerne rummer en række mulige fejlkilder, der ligger i afvigelserne fra ILO-definitionen og/eller hidrører de anvendte data. De væsentligste fejlkilder præsenteres i det følgende.

Der er personer, der registreres som ledige, selvom de ikke aktivt søger arbejde, og som følgelig ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet. Det drejer sig blandt andet om personer, der deltager i kursusforløb for at blive opkvalificeret. Det er endvidere kendt, at personer, der ikke vurderes klar til at påtage sig arbejde, også bliver registreret.

Der er givetvis personer, der er ledige ud fra ILO-definitionen, der af den ene eller anden grund ikke lader sig registrere på arbejdsmarkedskontoret. Det kunne eksempelvis skyldes manglende incitament, hvis vedkommende ikke er berettiget til hjælp fra det offentlige.

Der synes ikke at være en ensartet praksis på arbejdsmarkedskontorerne for, hvornår en person registreres. Forskelle i ledighedstallene mellem de enkelte lokaliteter kan således være udtryk for forskelle i administrationspraksis mellem de enkelte arbejdsmarkedskontorer.

Praksis for registrering af ledige på det enkelte arbejdsmarkedskontor kan desuden være ændret i løbet af tiden eksempelvis i forbindelse med ensretning af praksis på arbejdsmarkedskontoerne i kommunen.

En indlysende mulig fejlkilde er, at alle ledighedsregistreringer er manuelt indtastet for at data kan bearbejdes elektronisk. Denne fejlkilde skønnes dog at være minimal.

Fejlkilder i de registre, der bruges i forbindelse med dannelsen af ledighedsregistret, føres med over. Fejlperiodiseringer i beskæftigelsesregistret vil således være en fejlkilde i ledighedsregistret i de tilfælde, hvor en registreret ledig fejlagtigt er blevet registreret som beskæftiget. Det samme er gældende for arbejdsstyrkeregistret, der følgelig vil indeholde fejlkilderne i både beskæftigelsesregistret og ledighedsregistret.

Tabel 1. Hovedbeskæftigelse blandt den fastboende befolkning fordelt på demografi 2012

|  | Beskæftiget mindst én måned | Beskæftigelse i gennemsnit pr. måned
| Samlet befolkning | Antal | Pct. | Antal | Pct.
Hele landet ........................... | 42.855 | 33.405 | 78 | 25.501 | 60
| Kommuner
Kommune Kujalleq ...................... | 5.588 | 4.037 | 72 | 2.911 | 52
Kommuneqarfik Sermersooq .............. | 16.394 | 13.191 | 81 | 10.515 | 64
Qeqqata Kommunia .................... | 7.344 | 5.838 | 80 | 4.523 | 62
Qaasuitsup Kommunia ................... | 13.360 | 10.185 | 76 | 7.414 | 56
| Bosted
By ................................... | 36.720 | 28.687 | 78 | 22.232 | 61
Bygd ................................. | 6.135 | 4.718 | 77 | 3.269 | 53
| Fødested
Født i Grønland ........................ | 38.012 | 29.276 | 77 | 21.779 | 57
Født uden for Grønland .................. | 4.843 | 4.129 | 85 | 3.722 | 77
| Køn
Mænd ............................... | 22.838 | 18.462 | 81 | 14.240 | 62
Kvinder .............................. | 20.017 | 14.943 | 75 | 11.261 | 56
| Distrikter
Nanortalik ............................ | 1.492 | 1.015 | 68 | 676 | 45
Qaqortoq ............................. | 2.678 | 1.993 | 74 | 1.493 | 56
Narsaq ............................... | 1.418 | 1.029 | 73 | 742 | 52
Paamiut .............................. | 1.265 | 950 | 75 | 678 | 54
Nuuk ................................ | 12.699 | 10.623 | 84 | 8.707 | 69
Maniitsoq ............................. | 2.555 | 1.999 | 78 | 1.507 | 59
Sisimiut ............................... | 4.789 | 3.839 | 80 | 3.015 | 63
Kangaatsiaq ........................... | 886 | 610 | 69 | 391 | 44
Aasiaat ............................... | 2.612 | 1.936 | 74 | 1.409 | 54
Qasigiannguit .......................... | 968 | 752 | 78 | 570 | 59
Ilulissat ............................... | 3.766 | 2.978 | 79 | 2.273 | 60
Qeqertarsuaq ......................... | 694 | 490 | 71 | 362 | 52
Uummannaq .......................... | 1.766 | 1.443 | 82 | 1.068 | 61
Upernavik ............................ | 2.063 | 1.561 | 76 | 1.085 | 53
Qaanaaq ............................. | 605 | 415 | 69 | 256 | 42
Tasiilaq ............................... | 2.062 | 1.359 | 66 | 941 | 46
Illoqortoormiut ......................... | 331 | 223 | 67 | 154 | 47
| Alder
15-19 år .............................. | 4.044 | 2.540 | 63 | 1.109 | 27
20-24 år .............................. | 4.478 | 3.806 | 85 | 2.390 | 53
25-29 år .............................. | 3.879 | 3.397 | 88 | 2.438 | 63
30-34 år .............................. | 3.628 | 3.241 | 89 | 2.613 | 72
35-39 år .............................. | 3.041 | 2.781 | 92 | 2.323 | 76
40-44 år .............................. | 3.822 | 3.462 | 91 | 2.877 | 75
45-49 år .............................. | 5.397 | 4.750 | 88 | 4.000 | 74
50-54 år .............................. | 4.603 | 3.951 | 86 | 3.304 | 72
55-59 år .............................. | 3.434 | 2.742 | 80 | 2.302 | 67
60-64 år .............................. | 2.387 | 1.709 | 72 | 1.429 | 60
over 64 år ............................ | 4.142 | 1.026 | 25 | 715 | 17

Kilde: Statistikbanken. http://bank/stat.gl/ARDBFB5 og http://bank/stat.gl/ARDBFB6

Tabel 2. Antal hovedbeskæftigede i den fastboende befolkning i gennemsnit pr. måned fordelt på brancher 2008-2012

| 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
Alle................................ | 26.021 | 25.864 | 25.583 | 25.489 | 25.501
Fiskeri, fangst og landbrug...........  ..................................... | 4.171 | 3.731 | 3.531 | 3.415 | 3.532
Råstofudvinding.....................  ..................................... | 142 | 120 | 119 | 137 | 143
Industri.............................  ..................................... | 294 | 283 | 251 | 242 | 233
Energi- og vandforsyning............  ..................................... | 406 | 411 | 423 | 410 | 390
Bygge og anlæg.....................  ..................................... | 2.052 | 2.064 | 1.958 | 1.872 | 1.952
Handel.............................  ..................................... | 3.171 | 3.094 | 3.016 | 3.009 | 3.086
Hotel- og restauration...............  ..................................... | 776 | 754 | 769 | 785 | 756
Transport...........................  ..................................... | 2.464 | 2.641 | 2.623 | 2.616 | 2.629
Forretningsservice...................  ..................................... | 1.398 | 1.300 | 1.298 | 1.344 | 1.426
Offentlig administration og service...  ..................................... | 9.657 | 9.973 | 10.044 | 10.052 | 9.804
Øvrige serviceerhverv...............  ..................................... | 766 | 790 | 807 | 817 | 844
Uoplyst.............................  ..................................... | 725 | 705 | 744 | 789 | 705

Kilde: Statistikbanken. http://bank/stat.gl/ARDBFB3

Tabel 3. Hovedbeskæftigelse, løn og skat for den fastboende befolkning fordelt på brancher 2012

| Antal hovedbeskæftigede mindst én måned | Antal hovedbeskæftigede i gennemsnit pr. måned | Gennemsnitlig månedsløn fra hovedbeskæftigelse | Indeholdt skat fra hovedbeskæftigelse i gennemsnit pr. måned
Alle | 33.405 | 25.501 | 25.227 | 8.577
Fiskeri, fangst og landbrug | 7.068 | 3.532 | 29.904 | 8.839
Råstofudvinding | 253 | 143 | 33.908 | 12.967
Industri | 433 | 233 | 26.519 | 9.434
Energi- og vandforsyning | 543 | 390 | 27.879 | 10.089
Bygge og anlæg | 3.026 | 1.952 | 27.796 | 10.067
Handel | 5.933 | 3.086 | 16.944 | 5.487
Hotel- og restauration | 1.770 | 756 | 15.704 | 5.104
Transport | 4.103 | 2.629 | 28.139 | 9.865
Forretningsservice | 2.495 | 1.426 | 30.581 | 10.834
Offentlig administration og service | 14.218 | 9.804 | 23.955 | 8.271
Øvrige serviceerhverv | 1.711 | 844 | 23.432 | 8.106
Uoplyst | 783 | 705 | 35.632 | 13.824

Kilde: Statistikbanken. http://bank/stat.gl/ARDBFB1

Tabel 4. Antal hovedbeskæftigede i den fastboende befolkning i gennemsnit pr. måned fordelt på kommuner og brancher 2012

| Kommune Kujalleq | Kommuneqarfik Sermersooq | Qeqqata Kommunia | Qaasuitsup Kommunie
Alle................................. | 2.911 | 10.515 | 4.523 | 7.414
Fiskeri, fangst og landbrug............ | 283 | 680 | 652 | 1.916
Råstofudvinding...................... | 106 | 26 | 3 | 8
Industri.............................. | 6 | 140 | 35 | 51
Energi- og vandforsyning............. | 52 | 141 | 49 | 148
Bygge og anlæg...................... | 224 | 850 | 463 | 412
Handel.............................. | 363 | 1.170 | 627 | 926
Hotel- og restauration................ | 98 | 315 | 111 | 232
Transport............................ | 277 | 1.325 | 509 | 510
Forretningsservice.................... | 105 | 755 | 255 | 191
Offentlig administration og service..... | 1.238 | 4.206 | 1.593 | 2.766
Øvrige serviceerhverv................. | 92 | 494 | 130 | 127
Uoplyst.............................. | 66 | 412 | 96 | 126

Kilde: Statistikbanken. http://bank/stat.gl/ARDBFB3

Tabel 5. Hovedbeskæftigelse og løn for den fastboende befolkning fordelt på køn og brancher 2012

| Antal hovedbeskæftigede i gennemsnit pr. måned | Gennemsnitlig månedsløn fra hovedbeskæftigelse (kroner)
| Mænd | Kvinder | Mænd | Kvinder
Alle | 14.240 | 11.261 | 28.589 | 20.975
Fiskeri, fangst og landbrug............ | 2.992 | 540 | 32.595 | 14.986
Råstofudvinding...................... | 123 | 20 | 35.352 | 25.221
Industri.............................. | 177 | 56 | 27.637 | 23.018
Energi- og vandforsyning............. | 330 | 60 | 28.536 | 24.295
Bygge og anlæg...................... | 1.803 | 150 | 28.476 | 19.606
Handel.............................. | 1.561 | 1.525 | 19.982 | 13.833
Hotel- og restauration................ | 362 | 394 | 17.941 | 13.645
Transport............................ | 1.970 | 658 | 29.574 | 23.842
Forretningsservice.................... | 864 | 562 | 34.991 | 23.796
Offentlig administration og service..... | 3.188 | 6.616 | 26.645 | 22.659
Øvrige serviceerhverv................. | 422 | 422 | 25.186 | 21.677
Uoplyst.............................. | 447 | 258 | 39.837 | 28.353

Kilde: Statistikbanken. http://bank/stat.gl/ARDBFB2

Tabel 6. Antal ledige i gennemsnit pr. måned fordelt på distrikt, bosted og køn 2012

| Alle | Byer | Bygder mm.
| Alle | Mænd | Kvinder | Alle | Mænd | Kvinder | Alle | Mænd | Kvinder
Hele landet 1  ...... | 2.655 | 1.425 | 1.230 | 2.188 | 1.201 | 987 | 467 | 223 | 244
Nanortalik ...................... | 128 | 83 | 45 | 84 | 52 | 31 | 45 | 31 | 14
Qaqortoq ...................... | 201 | 119 | 82 | 197 | 117 | 80 | 4 | 2 | 2
Narsaq ......................... | 104 | 69 | 35 | 102 | 68 | 34 | 2 | 1 | 1
Paamiut ........................ | 90 | 55 | 35 | 87 | 54 | 34 | 3 | 2 | 1
Nuuk .......................... | 537 | 297 | 240 | 521 | 288 | 233 | 16 | 9 | 7
Maniitsoq ...................... | 146 | 80 | 66 | 120 | 67 | 53 | 26 | 13 | 13
Sisimut ......................... | 218 | 109 | 109 | 194 | 94 | 100 | 24 | 14 | 9
Kangaatsiaq .................... | 125 | 65 | 61 | 56 | 29 | 27 | 70 | 36 | 34
Aasiaat ........................ | 147 | 84 | 63 | 133 | 73 | 60 | 13 | 10 | 3
Qasigiannguit ................... | 70 | 39 | 32 | 69 | 38 | 31 | 2 | 1 | 1
Ilulissat ......................... | 185 | 92 | 93 | 169 | 86 | 83 | 17 | 6 | 11
Qeqertarsuaq .................. | 32 | 18 | 14 | 32 | 18 | 14 | 0 | 0 | 0
Uummannaq ................... | 101 | 50 | 50 | 61 | 33 | 28 | 40 | 18 | 22
Upernavik ...................... | 171 | 72 | 99 | 67 | 39 | 28 | 104 | 34 | 71
Qaanaaq ....................... | 76 | 40 | 36 | 67 | 36 | 32 | 8 | 4 | 4
Tasiilaq ......................... | 286 | 134 | 152 | 192 | 91 | 102 | 94 | 43 | 51
Illoqqortoormiut ................ | 38 | 18 | 20 | 38 | 18 | 20 | 0 | 0 | .

1)    Inkluderer områder uden for distriktsinddeling.             

Kilde: Statistikbanken. http://bank.stat.gl/ARDLED3

Tabel 7. Ledighedsprocent i gennemsnit pr. måned fordelt på distrikt, bosted og køn 2012

| Alle | Byer | Bygder mm.
| Alle | Mænd | Kvinder | Alle | Mænd | Kvinder | Alle | Mænd | Kvinder
Hele landet1 ................... | 9,8 | 9,6 | 10,2 | 9,4 | 9,4 | 9,3 | 12,9 | 10,2 | 17,0
Nanortalik ...................... | 16,8 | 18,2 | 14,6 | 15,1 | 16,4 | 13,0 | 21,8 | 22,6 | 20,3
Qaqortoq ...................... | 12,6 | 14,0 | 11,0 | 12,8 | 14,3 | 11,0 | 7,1 | 5,7 | 9,5
Narsaq ......................... | 13,0 | 15,5 | 9,8 | 15,5 | 19,0 | 11,4 | 1,4 | 1,1 | 1,7
Paamiut ........................ | 12,4 | 12,8 | 11,9 | 12,9 | 13,5 | 12,5 | 5,8 | 6,7 | 4,5
Nuuk .......................... | 6,1 | 6,2 | 5,9 | 6,0 | 6,1 | 5,8 | 11,0 | 10,2 | 12,1
Maniitsoq ...................... | 9,3 | 8,9 | 9,7 | 9,4 | 9,4 | 9,4 | 8,7 | 7,3 | 11,0
Sisimut ......................... | 7,0 | 6,4 | 7,8 | 7,3 | 6,4 | 8,3 | 5,5 | 5,5 | 5,1
Kangaatsiaq .................... | 24,7 | 23,4 | 26,6 | 22,6 | 21,6 | 23,7 | 26,9 | 25,0 | 29,6
Aasiaat ........................ | 9,9 | 10,0 | 9,7 | 9,4 | 9,1 | 9,7 | 18,3 | 25,6 | 9,4
Qasigiannguit ................... | 11,3 | 11,5 | 11,4 | 11,8 | 11,8 | 11,7 | 6,3 | 5,6 | 6,7
Ilulissat ......................... | 7,8 | 7,1 | 8,7 | 7,8 | 7,3 | 8,4 | 8,9 | 5,3 | 13,8
Qeqertarsuaq .................. | 8,6 | 9,1 | 8,0 | 9,0 | 9,5 | 8,3 | 0,0 | 0,0 | 0,0
Uummannaq ................... | 9,0 | 8,0 | 10,1 | 9,5 | 9,5 | 9,5 | 8,4 | 6,5 | 11,1
Upernavik ...................... | 13,9 | 9,9 | 19,6 | 11,9 | 12,4 | 11,3 | 15,6 | 8,2 | 27,6
Qaanaaq ....................... | 23,3 | 21,4 | 26,1 | 24,8 | 23,5 | 26,9 | 14,8 | 11,4 | 20,0
Tasiilaq ......................... | 24,0 | 20,9 | 27,7 | 22,7 | 20,3 | 25,5 | 27,4 | 22,2 | 34,2
Illoqqortoormiut ................ | 20,5 | 18,4 | 23,0 | 21,0 | 19,1 | 23,0 | 0,0 | 0,0 | .

1)    Inkluderer områder uden for distriktsinddeling.

Kilde: Statistikbanken. http://bank.stat.gl/ARDLED4

Tabel 8. Antal ledige i gennemsnit pr. måned fordelt på bosted, køn og alder 2012

Alle | I alt | 18-19 år | 20-24 år | 25-29 år | 30-34 år | 35-39 år | 40-44 år | 45-49 år | 50-54 år | 55-59 år | 60-64 år
| Alle bosteder
I alt | 2.655 | 173 | 473 | 343 | 267 | 191 | 272 | 369 | 293 | 176 | 98
Mænd | 1.425 | 91 | 230 | 171 | 136 | 98 | 148 | 190 | 181 | 116 | 64
Kvinder | 1.230 | 82 | 243 | 172 | 132 | 93 | 124 | 179 | 111 | 60 | 35
| Byer
I alt | 2.188 | 136 | 377 | 277 | 221 | 159 | 225 | 314 | 254 | 144 | 81
Mænd | 1.201 | 72 | 193 | 141 | 114 | 83 | 126 | 165 | 157 | 98 | 54
Kvinder | 987 | 64 | 184 | 137 | 107 | 76 | 99 | 149 | 97 | 46 | 28
| Bygder mm.
I alt | 467 | 37 | 96 | 66 | 47 | 32 | 47 | 55 | 39 | 32 | 17
Mænd | 223 | 19 | 37 | 31 | 22 | 16 | 22 | 25 | 25 | 18 | 10
Kvinder | 244 | 18 | 59 | 35 | 25 | 16 | 25 | 30 | 14 | 14 | 7

Kilde: Statistikbanken. http://bank.stat.gl/ARDLED3

Tabel 9. Ledighedsprocent i gennemsnit pr. måned fordelt på bosted, køn og alder 2012

Alle | I alt | 18-19 år | 20-24 år | 25-29 år | 30-34 år | 35-39 år | 40-44 år | 45-49 år | 50-54 år | 55-59 år | 60-64 år
| Alle bosteder
I alt | 9,8 | 20,7 | 16,5 | 12,3 | 9,3 | 7,6 | 8,6 | 8,4 | 8,1 | 7,1 | 6,4
Mænd | 9,6 | 20,3 | 14,5 | 11,4 | 9,1 | 7,0 | 8,7 | 8,1 | 8,9 | 8,0 | 6,8
Kvinder | 10,2 | 21,2 | 19,1 | 13,4 | 9,6 | 8,3 | 8,5 | 8,9 | 7,1 | 5,9 | 6,0
| Byer
I alt | 9,4 | 19,3 | 15,4 | 11,6 | 8,8 | 7,3 | 8,3 | 8,3 | 8,1 | 6,8 | 6,1
Mænd | 9,4 | 19,4 | 14,2 | 11,2 | 8,8 | 6,9 | 8,6 | 8,2 | 9,0 | 8,0 | 6,6
Kvinder | 9,3 | 19,2 | 16,8 | 12,1 | 8,8 | 7,8 | 7,9 | 8,3 | 6,9 | 5,1 | 5,3
| Bygder mm.
I alt | 12,9 | 28,5 | 23,2 | 17,1 | 12,8 | 9,7 | 10,9 | 9,6 | 8,8 | 9,0 | 8,9
Mænd | 10,2 | 24,4 | 15,9 | 13,1 | 10,5 | 8,5 | 9,3 | 7,3 | 8,7 | 7,6 | 7,6
Kvinder | 17,0 | 34,0 | 32,8 | 23,5 | 15,8 | 11,1 | 12,9 | 13,2 | 9,1 | 12,0 | 11,9

Kilde: Statistikbanken. http://bank.stat.gl/ARDLED4

Tabel 10. Den fastboende arbejdsstyrke i gennemsnit pr. måned fordelt på køn og alder 2012

| Alle | Mænd | Kvinder
| Arbejds-styrken | Uden for arbejds-styrken | Samlet befolkning | Arbejds-styrken | Uden for arbejds-styrken | Samlet befolkning | Arbejds-styrken | Uden for arbejds-styrken | Samlet befolkning
Alle | 26.994 | 9.438 | 36.432 | 14.917 | 4.642 | 19.559 | 12.077 | 4.796 | 16.873
18-19 år | 836 | 927 | 1.763 | 449 | 447 | 896 | 387 | 480 | 867
20-24 år | 2.863 | 1.615 | 4.478 | 1.589 | 672 | 2.261 | 1.274 | 943 | 2.217
25-29 år | 2.781 | 1.098 | 3.879 | 1.499 | 479 | 1.978 | 1.282 | 619 | 1.901
30-34 år | 2.880 | 748 | 3.628 | 1.502 | 363 | 1.865 | 1.380 | 383 | 1.763
35-39 år | 2.514 | 527 | 3.041 | 1.394 | 274 | 1.668 | 1.120 | 253 | 1.373
40-44 år | 3.149 | 673 | 3.822 | 1.696 | 352 | 2.048 | 1.453 | 321 | 1.774
45-49 år | 4.369 | 1.028 | 5.397 | 2.355 | 561 | 2.916 | 2.014 | 467 | 2.481
50-54 år | 3.597 | 1.006 | 4.603 | 2.031 | 518 | 2.549 | 1.565 | 489 | 2.054
55-59 år | 2.478 | 956 | 3.434 | 1.459 | 495 | 1.954 | 1.020 | 460 | 1.480
60-64 år | 1.527 | 860 | 2.387 | 945 | 479 | 1.424 | 583 | 380 | 963

Kilde: Statistikbanken. http://bank.stat.gl/ARDSTK1

7. Fiskeri, fangst og landbrug

2013-12-02

Forvaltning af fiskeriet

Fiskeriet forvaltes gennem kvoter og licenser på de mængder, der maksimalt må fiskes i grønlandsk farvand. Licenserne anvendes til regulering af adgangen til fiskeriet. Sammenhængen mellem kvoter og licenser fremgår af Figur 1.1.

Figur 1.1. Sammenhæng mellem TAC, kvote og licens

Fastsættelse af Total tilladt fangstmængde, TAC

Naalakkersuisut fastsætter årligt den totale tilladte fangstmængde (Total Allowable Catch, TAC) for fiskebestandene i Grønlands økonomiske zone. Fastsættelsen sker med udgangspunkt i den biologiske rådgivning, der udføres af Pinngortitaleriffik - Grønlands Naturinstitut - i samarbejde med NAFO og ICES, jævnfør Internationale fiskeriaftaler og organisationer.

Fiskerirådet, der blandt andre består af repræsentanter fra foreningen for kystfiskere og fangere i Grønland KNAPK og arbejdsgiverforeningerne GA og NUSUKA, høres inden fastsættelsen.

TAC fordeles i form af kvoter til de enkelte flådekomponenter. Her skelnes der mellem det kystnære og det havgående fiskeri. Det kystnære fiskeri udføres af mindre fartøjer under 75 BRT/120 BT inden for tresømilegrænsen (indenskærs). Det havgående fiskeri udføres af fartøjer over 75 BRT/120 BT udenfor tresømilegrænsen (udenskærs). Der tildeles også kvoter til andre nationer, jævnfør Internationale fiskeriaftaler og organisationer.

For rejer tildeles den havgående flåde 57 pct. af den samlede grønlandske kvote ved Vestgrønland, mens de resterende 43 pct. tildeles den kystnære flåde. Dette er lovbestemt. Fordelingen af de kystnære og havgående kvoter for øvrige arter afgøres af Naalaakkersuisut.

Figur 1.2. Total tilladt fangstmængde ved Grønland for udvalgte arter

Anm. Tallene dækker de af Naalakkersuisut fastsatte TAC'er.

Kilde: 'Redegørelse til Inatsisartut om TAC og kvoter' og bekendtgørelser om kvoter

TAC for rejer fastsættes for henholdsvis Vest- og Østgrønland.

Totalmængden for rejer og andre udvalgte arter fremgår af figur 1.2.

Den årlige tilladte fangst af torsk fastsættes for Grønland under ét.

TAC for det havgående fiskeri efter hellefisk ved Vestgrønland fastsættes separat for bestanden i henholdsvis Davis Strædet og i Baffin Bugten.

Fiskeri efter krabber foregår kun ved Vestgrønland. Som det fremgår af figur 1.2, er den tilladte fangst af krabber faldet fra 27.000 ton i 2002 til 3.580 ton i 2013.

I tabel 1 findes flere detaljer om TAC for fiskebestande i grønlandsk farvand. I tabel 2 ses udviklingen i de grønlandske kvoter ved Grønland for henholdsvis det kystnære og havgående fiskeri.

Licenser

Retten til at fiske reguleres ved hjælp af licenser. I det grønlandske fiskeri var der i 2008 licenspligt i det havgående fiskeri efter arterne rejer, hellefisk, krabber, torsk, rødfisk, helleflynder, lodde og skolæst.

I det kystnære fiskeri var der i 2008 licenspligt for fiskeri efter rejer, hellefisk, krabber, laks, stenbider og kammuslinger. I 2010 blev det indenskærs torskefiskeri ligeledes licenseret.

Der skelnes mellem tre typer licenser; tidsbegrænsede licenser med eller uden en øvre tilladt fangstmængde og tidsubegrænsede licenser med en øvre tilladt fangstmængde.

Tidsubegrænsede licenser med en øvre tilladt fangstmængde anvendes i rejefiskeriet. De enkelte rederier eller personer har licens til en vis andel af det pågældende flådesegments kvote. Efter fastsættelsen af TAC meddeler Naalakkersuisut, hvilken årlig kvote de enkelte licenser svarer til. Kvoterne kan handles mellem redere og personer. I det havgående rejefiskeri kan et enkelt rederi eller person maksimalt eje én tredjedel af den samlede rejekvote. I det kystnære rejefiskeri er den maksimale kvoteandel hævet fra 10 - 15 pct. af den samlede kystnære rejekvote. Ændringen blev vedtaget ved Inatsisartuts efterårssamling i 2011, som et led i omstruktureringen af det kystnære fiskeri som helhed.

Tidsbegrænsede licenser med en øvre tilladt fangstmængde anvendes i det havgående fiskeri efter hellefisk, torsk, rødfisk, helleflynder, lodde og skolæst. I det kystnære fiskeri anvendes denne licenstype i fiskeri efter kammuslinger. Licenserne udstedes for et år ad gangen og indeholder oplysninger om årskvoten for det enkelte fartøj.

Tidsbegrænsede licenser uden en øvre tilladt fangstmængde anvendes inden for det kystnære fiskeri efter hellefisk og krabber, hvor kvoten er fælles for grønlandske fartøjer under ét. Dette fiskeri kaldes også olympisk fiskeri. Det kystnære hellefiskefiskeri ændres imidlertid i løbet af næste år i takt med implementeringen af en hellefiskeforvaltningsplan, som blev vedtaget i år. Halvdelen af kvoten vil således blive udstedt ligesom ovenfor som tidsbegrænsede licenser med en øvre tilladt fangstmængde tilknyttet fartøjer af en vis størrelse, hvilket også betegnes som bådkvoter. Desuden gøres kvoterne omsættelige, og det vil sige, at de kan sælges og købes ligesom i rejefiskeriet. Dette tiltag gennemføres ligeledes som et led i bestræbelserne på at omstrukturere det kystnære fiskeri. Resten af kvoten vil fortsat blive forvaltet som olympisk fiskeri for joller og andre mindre fartøjer.

Grønlands Fiskerilicenskontrol

Grønlands Fiskerilicenskontrol (GFLK) er en enhed under Departementet for Fiskeri, Fangst og Landbrug. GFLK's primære opgaver er at kontrollere logbøger og overvåge trawlernes færden og aktiviteter i grønlandsk farvand via satellitter. Desuden posterer GFLK fiskeriobservatører på udenlandske og grønlandske fiskefartøjer, primært rejetrawlere. Den egentlige fiskeriinspektion forestås af Grønlands Kommando (GLK), der til havs gennemfører kontrol af fartøjernes fangster og fangstudstyr, jævnfør dette afsnit om forsvar.

Internationale fiskeriaftaler og organisationer

Grønland har bilaterale fiskeriaftaler med Færøerne, Norge, Rusland. Herudover har Grønland en trilateral loddeaftale med Island og Norge samt en fiskeriaftale med EU i regi af partnerskabsaftalen mellem Grønland og EU. Aftalen med EU er den eneste aftale, hvor fiskerirettighederne i grønlandsk farvand modsvares af en årlig finansiel modydelse. Med de øvrige bilaterale aftaler sikres Grønland rettigheder til fiskeri i andre landes farvande mod afgivelse af fiskerirettigheder i grønlandske farvande.

Fiskeriaftalen med EU

Fiskeriaftalen med EU har eksisteret siden 1985, hvor Grønland meldte sig ud af det daværende EF. I 2006 blev der indgået en ny aftale, Qajaq-aftalen. Den nye aftale er opdelt i to aftaler; en kommercielt baseret fiskeriaftale samt en partnerskabsaftale. Formålet med partnerskabsaftalen er at sikre det fremtidige samarbejde mellem Grønland og EU uafhængigt af fiskeriet, jævnfør afsnittet om politiske og administrative forhold. Formålet med fiskeriaftalen er - som hidtil - at Grønland stiller en del af sin fiskeressource til rådighed for EU mod en årlig kompensation.

Kompensationen er på 320 mio. kr. årligt. Tidligere var 240 mio. kr. pr. år en modydelse for fiskerirettighederne ved Grønland, mens de resterende 80 mio. kr. var budgetmæssig støtte. Fra 2007 sikrer partnerskabsaftalen en årlig støtte på ca. 200 mio. kr. uden grønlandsk kompensation i form af fiskerirettigheder. Selve fiskeriaftalen forventes at bidrage med ca. 130 mio. kr. årligt. Til forskel fra tidligere er betalingen for fiskeriaftalen underlagt markedsmæssige forhold. En nedgang i verdensmarkedspriserne på fisk på mere end 5 pct. kan føre til en nedgang i betalingen fra EU. EU's fiskeriadgang til grønlandske farvande medfører samtidig toldfri adgang for grønlandske fiskeriprodukter til EU's indre marked.

Fiskeriaftale med Norge og Rusland

Siden starten af 1990'erne har Grønland haft fiskeriaftaler med Rusland og Norge. Da fiskebestandene i Barentshavet er spredt på tværs af de norske og russiske fiskerigrænser, er der tale om en fælles norsk-russisk forvaltning af fiskeriet.

Aftalerne indebærer, at grønlandske kvoter på torsk og kuller i Barentshavet, som opnås i kraft af en aftale med Rusland, tillige kan fiskes i norsk farvand. Det samme gælder aftalen med Norge. Endvidere kan grønlandske kvoter på torsk i norsk økonomisk zone fiskes omkring fiskeværnszonen ved Svalbard.

Aftalerne gør det muligt for Grønland at opretholde fiskerikompetencen og -aktiviteter inden for torskefiskeriet.

Andre fiskeriaftaler

Siden 1997 har Grønland haft bilaterale fiskerirettigheder med Færøerne. Der er ikke tale om store mængder, jævnfør tabel 3 og tabel 4. Hovedparten af det færøske fiskeri ved Grønland sker gennem aftaler med EU som beskrevet ovenfor. Indtil 2004 har Færøerne haft en kvote på 4.000 ton rødfisk. Denne kvote optræder dog ikke i tabellerne, da aftalen nu forhandles mellem Grønland, Færøerne og Island.

I 1998 indgik Grønland en aftale med Island om den fælles loddebestand, der tidligere blev forvaltet mellem Grønland, Færøerne og Island. Island deltager desuden i trepartsforhandlinger med Grønland og Færøerne om fordelingen af rødfisk i nordøst Atlanten.

Der er aldrig etableret en fiskeriaftale mellem Grønland og Canada. Det skyldes, at parterne ikke har kunnet opnå enighed om fordelingen af kvoter på fællesbestandene.

Siden 1986 er der jævnligt afholdt konsultationer mellem Grønland og Canada om fællesbestandene af rejer og hellefisk i Davis Strædet og Baffin Bugten. Siden 2003 har Canada dog i perioder aflyst møderne på grund af uenigheden om fordelingen af rejekvoten ved Flemish Cap. Mere herom nedenfor.

Internationale organisationer

Grønland har også fiskerirettigheder i internationalt farvand. I regi af den Nordvest Atlantiske Fiskeriorganisation (NAFO), som forvalter fiskeriet i internationalt farvand i nordvest Atlanten, har Grønland rejefiskerirettigheder ved Flemish Cap og Grand Banks ud for New Foundland.

I regi af den Nordøst Atlantiske Fiskerikommission (NEAFC), som forvalter fiskeriet i internationalt farvand i nordøst Atlanten har Grønland fiskerirettigheder efter rødfisk, sild, makrel og blåhvilling.

Bestanden af laks i det nordlige Atlanterhav forvaltes af Den Nordatlantiske Organisation til bevaring af laksen (NASCO). Bestandens tilstand er i flere år vurderet som ringe, hvorfor Grønland i regi af NASCO fortsat ikke har en kommerciel laksekvote.

Danmark er på vegne af Grønland medlem af Det Internationale Havforskningsråd (ICES) og NAFO Videnskabelige Råd, der koordinerer og promoverer havforskning i hhv. nordøst og nordvest Atlanten.

Fangst af fisk og skaldyr

Oplysninger om fiskeriet i grønlandske farvande stammer primært fra logbøger. Frem til 1996 var der kun pligt til at føre logbog i det havgående fiskeri, men gennem de sidste ti år er logbogspligten udvidet. I 1996 blev den indført i det kystnære fiskeri efter rejer og i 2002 for det kystnære fiskeri efter krabber. I efteråret 2006 blev der indført logbogspligt for alle fartøjer over 9,4 m. Udenlandske fartøjer har altid været underlagt logbogspligten. For fartøjer under denne størrelse, herunder joller, er der rapporteringspligt til indhandlingsstederne, hvorfra oplysningerne indhentes.

Figur 3. 1. Udviklingen i grønlandsk fiskeri og udenlandsk fiskeri ved Grønland

Anm.: Tal for 2011 og 2012 er foreløbige.

Noter: 1) Grønlandske fangster i Grønlandsk farvand samt ved Island, Færøerne, internationalt farvand, Flemish Cap, Norge og Rusland.

Kilde: Grønlands Statistik

Der er et stort udenlandsk loddefiskeri ved Grønland. Fiskeriet har mængdemæssigt hovedsageligt været et udenlandsk fiskeri. Loddefiskeriet varierer meget, jævnfør figur 3.1. Det skyldes primært loddens vandring ind og ud af grønlandsk farvand i Nordøst Atlanten.

De grønlandske fangster var i 2010 12.655 tons. Siden 2005 har rådgivningen været, at der ikke fiskes direkte på bestanden, men på baggrund af en positiv bestandsvurdering rådgives der i 2011/12 fangster på 366.000 tons.

Figur 3.2. Udviklingen i grønlandsk fiskeri efter udvalgte arter

Anm.: Tal for 2011 og 2012 er foreløbige. 
Noter: 1) Grønlandske fangster i grønlandsk farvand samt ved Flemish Cap, Norge og Rusland.
Kilde: Grønlands Statistik

Rejen er den vigtigste art i det grønlandske fiskeri. I begyndelsen af 1970'erne var det grønlandske fiskeri efter rejer forholdsvis konstant med årlige fangster på 8.000-10.000 ton. Fra 1975 begyndte det havgående fiskeri, og siden er fangsten af rejer steget støt. Det seneste årti har fangsterne ligget mellem 100.000 tons og 140.000 tons om året.

Det samlede fiskeri efter torsk ved Grønland udgjorde i 1950'erne og 1960'erne mellem 300.000 og 400.000 ton pr. år. Niveauet faldt drastisk i starten af 1970'erne, som et resultat af overfiskning og et koldere klima. Siden har fiskeriet ligget på et relativt lavt niveau med undtagelse af en kort periode i slutningen af 1980'erne. I de senere år har der været en mindre stigning i fangster, idet bestanden har vist tegn på forbedring. I 2007 og 2008 lå fangsterne på hhv. 17.000 tons og 24.918 tons for igen at falde i 2009 og 2010 til hhv. 12.676 tons og 11.687 tons torsk (totalfangst fratrukket fangst ved Nordnorge), jævnfør figur 3.2.

Efter torskens forsvinden fra de grønlandske farvande i begyndelsen af 1990'erne er hellefisk blevet den vigtigste kommercielle fiskeart. For det kystnære hellefiskefiskeri har fangsterne de senere år ligget stabilt omkring de 20.000 tons. For det havgående hellefiskefiskeri i Vest- og Østgrønland har fangsterne de seneste par år ligeledes ligget stabilt omkring de 25.000 tons hellefisk.

I 1995 begyndte fiskeriet efter krabber i de kystnære områder ved Disko Bugt og ved Sisimiut. Siden er krabbefiskeriet udvidet til området fra Kap Farvel i syd til Upernavik i nord. I 1999 begyndte et udenskærs krabbefiskeri koncentreret i Holsteinsborg Dyb og i området ved Nuuk og Paamiut. Fiskeriet efter krabber toppede i 2001, hvor der blev fanget 14.247 ton. Siden er fangsterne faldet, og i 2010 blev der kun fanget 3.165 tons. Det kraftige fald skyldes et kollaps i bestandene på grund af overfiskning.

Figur 3.3. Kort over det grønlandske søterritorium (uden præcise grænser)

Figur 3.4. Grønlandsk fangst af vigtige arter i 2012 fordelt på NAFO- og ICES-områder

Anm.: Tallene er foreløbige.

Kilde: Grønlands Fiskerilicenskontrol og Grønlands Statistik

Som det fremgår af figur 3.4 foregår langt hovedparten af det grønlandske fiskeri ved Vestgrønland i NAFO områderne 1A-F. NAFO 3L og 3M dækker områderne Grand Banks og Flemish Cap i internationalt farvand ud for Newfoundland.

Fiskerflåden

Den grønlandske flåde af fiskefartøjer er opbygget siden 1960'erne. I slutningen af 2011 bestod den samlede flåde af ca. 525 fartøjer. Der findes derudover mellem 1.500 og 2.000 joller, hvoraf en del bruges til fiskeri og fangst, og en del er tilknyttet fiskerkuttere ved bundgarnsfiskeri og lignende fiskeri.

Den havgående flåde omfatter en række større fartøjer over 75 BRT/120 BT, der fisker udenfor tresømilegrænsen. De fleste større fartøjer har kapacitet til at bearbejde fangsten ombord.

Den kystnære flåde omfatter fartøjer under 75 BRT/120 BT, der fisker inden for tresømilegrænsen. De små fartøjer under 10 BRT findes fortrinsvis i Nordgrønland, hvor de primært indgår i fiskeriet efter hellefisk.

Fiskeriflåden ejes af private. Trawlere, der er ejet af Royal Greenland A/S, er dog indirekte offentligt ejede, da Royal Greenland ejes 100 pct. af Grønlands Selvstyre. En stor del af den kystnære flåde finansieres gennem erhvervsstøttelån (ESU-lån).

Den havgående flåde er finansieret via banker, udenlandske skibskreditordninger med videre. Tidligere blev udbygningen af den havgående fiskeriflåde finansieret via garantier fra landskassen, men denne praksis er ophørt.

Landbaseret fiskeindustri

Omkring halvdelen af de grønlandske fangster forarbejdes på indhandlingssteder langs kysten. Øvrige fangster forarbejdes om bord på fartøjerne eller eksporteres til forarbejdning. Hovedparten af råvarerne til den landbaserede fiskeindustri stammer fra det kystnære fiskeri.

I det havgående fiskeri efter rejer er der pligt til at indhandle 25 pct. af fangsten. Resten kan produceres ombord. Ved udstedelse af licenser i andre fiskerier kan der desuden stilles krav om indhandling. Det er fx tilfældet for en del licenser til hellefisk i det havgående fiskeri.

Den landbaserede fiskeindustri domineres af det selvstyreejede selskab Royal Greenland A/S og af det privatejede selskab Arctic Green Food A/S. Gennem de senere år er der dog etableret en række private virksomheder, der også indhandler og forarbejder råvarer lokalt.

Royal Greenland A/S

Royal Greenland A/S er Grønlands største virksomhed. I slutningen af 2011 havde selskabet fabrikker i tyve byer/bygder i Vestgrønland. Selskabet ejer desuden en stor del af de havgående rejetrawlere.Foruden fabrikkerne i Grønland ejer Royal Greenland A/S også datterselskabet Royal Greenland Seafood A/S med fabrikker i Danmark, Norge, Tyskland, Polen og Canada og salgskontorer i Danmark og i de vigtigste udenlandske markeder.

Arctic Green Food A/S

Arctic Green Food A/S var et datterselskab i det selvstyreejede KNI A/S. Selskabet driver et antal bygdeanlæg og et mindre antal indhandlingssteder i byerne. I juni 2007 blev Arctic Green Food et privatejet selskab, ejet af de ansatte.

Andre privat ejet indhandlingsselskaber

Som de største aktører i privatejede indhandlingsselskaber kan følgende nævnes:

-          Polar Raajat, der primært indhandler rejer.

-          Arctic Prime Production, der primært indhandler torsk.

-          Upernavik Seafood, der primært indhandler hellefisk.

Figur 5.1. Indhandling af udvalgte arter

Anm.: Tal for 2011 og 2012 er foreløbige.
Kilde: Grønlands Statistik

Udviklingen i de indhandlede mængder af udvalgte arter ses af figur 5.1. Indhandlingen af rejer, hellefisk, krabber, stenbider og torsk pr. måned fremgår af tabel 6.

Tidligere blev indhandlingspriserne fastsat efter forhandling mellem Royal Greenland A/S og de organisationer, der organiserer ejerne af kuttere og trawlere (KNAPK og APK).

Gennem de senere år er der sket en udvidelse i kredsen, der køber fisk og skaldyr fra fiskeriet. Det har øget konkurrencen om køb af råvarer og ført til en mere fri prisdannelse.

Figur 5.2. Udvikling i kilopris på udvalgte arter

Anm.: Tal for 2011 og 2012 er foreløbige. Kilopriserne er gennemsnitlige for de enkelte arter. Observerede ændringer kan derfor skyldes ændringer i sammensætningen af råvarer indenfor den enkelte art.
Kilde: Grønlands Statistik

Udviklingen i den gennemsnitlige kilopris for rejer, hellefisk, torsk, stenbider og krabber fremgår af figur 5.2. Detaljerede oplysninger om indhandlingsmængde og -værdi fremgår af tabel 7.

I tabel 8 vises udviklingen i antallet af indhandlere fordelt på indkomstintervaller. Som det ses, er antallet af indhandlere stærkt reduceret fra 5.025 i 1990 til 3.441 i 2006. Nedgangen er først og fremmest sket i gruppen af indhandlere med en årlig indhandling på under 10.000 kr.

Internationale sammenligninger

Læs mere om internationale sammenligninger på FN's Fødevare og Landbrugsorganisations (FAO) hjemmeside: www.fao.org/fishery 

Fangst og jagt

Forvaltning af fangst og jagt

Fangst og jagt forvaltes ved hjælp af fangsttider, jagtbeviser og licenser. Der er kvoter på finhvaler, sildepisker, grønlandshvaler, pukkelhvaler, hvid- og narhvaler, rensdyr, moskusokser, isbjørne og hvalroser samt dagskvoter for lomvie (polar og atlantisk), kongeedderfugl og edderfugl. Med kvoterne reguleres det antal af dyr, der er til rådighed for fangst og jagt.

Alle personer, der ønsker at deltage i jagt og fangst, skal være i besiddelse af et gyldigt jagtbevis.

Retten til at fange kvoterede arter reguleres ved hjælp af licenser. Nogle arter såsom gråsæler, spættede sæler, blisgæs, rovfugle, blåhval, sejhval og kaskelothval er fredede.

Indløsning af jagtbeviser

For at udøve fangst på såvel kvoterede som andre arter kræves en tilladelse i form af enten et erhvervs- eller fritidsjagtbevis.

Erhvervelse af et jagtbevis er underlagt betingelser stillet i Landstingslov nr. 12 af 29. oktober 1999 om fangst og jagt med seneste ændringer af nr. 1 af 16. maj 2008.

Der opereres med to forskellige typer af beviser, henholdsvis erhvervs- og fritidsjagtbevis. Man skal være over 12 år gammel og tilmeldt et folkeregister i Grønland.

For at opnå et erhvervsjagtbevis kræves det, at man skal:

-         Være over 12 år gammel

-         Være tilmeldt folkeregisteret i Grønland gennem de seneste to år

-         Være fuldt skattepligtig til Grønland gennem de seneste to år, og

-         Have en bruttoindkomst fra fangst, jagt og fiskeri, der udgør mindst 50 pct. af den samlede bruttoindkomst

Figur 7.1. Personer med betalte jagtbeviser

Kilde: Departementet for Fiskeri, Fangst og Landbrug

Som det fremgår af figur 7.1 og tabel 10, har antallet af personer med erhvervsjagtbevis været konstant de sidste 10 år. I 2012 indløste 2.075 personer erhvervsjagtbevis. Antallet af personer med fritidsjagtbevis var højest i 2002 med 9.683 personer. Siden er antallet faldet, og i 2012 indløste 5.246 personer fritidsjagtbevis

Forvaltning af kvoterede arter

Gennem medlemskabet af den internationale hvalfangstkommission (International Whaling Commission, IWC) tildeles Grønland kvoter på finhval, grønlandshval, pukkelhval og vågehval (sildepisker). Tildelingen sker efter princippet om kulturelt betinget hvalfangst. Kvoterne gælder for en seksårig periode.

Landstyreområdet for Fiskeri, Fangst og Landbrug meddeler hvert år, hvor mange hvaler, der må fanges i de enkelte forvaltningsområder. Foreningen for kystfiskere og fangere i Grønland (Kalaallit Nunaani Aalisartut Piniartullu Kattuffiat, KNAPK) og Kommunernes Landsforening (Kalaallit Nunaanni Kommuneqarfiit Kattuffiat, KANUKOKA) skal høres, inden den endelige fastsættelse.

For narhval, hvidhval, hvalros og isbjørn fastsætter Naalakkersuisut hvert år en fangstkvote. Fastsættelsen sker under hensyn til internationale aftaler og den biologiske rådgivning. Fangstrådet, der blandt andre består af repræsentanter fra KNAPK, KANUKOKA og Sammenslutningen for Fritidsjægere og Fritidsfiskere (Tapertaralugu Piniartartut Aalisartartut Katuffiat, TPAK), høres om fastsættelsen. Den samlede fangstkvote fordeles herefter mellem forvaltningsområderne.

Kvoten på rensdyr og moskusokser, fastsættes ud fra lignende principper af Naalakkersuisut på basis af rådgivning fra Grønlands Naturinstitut.

Fangst og jagt på fugle er ikke reguleret gennem årskvoter. For polarlomvie, atlantisk lomvie, edderfugle og kongeedderfugl opereres der i stedet med et maksimalt antal nedlagte fugle pr. fangstdag.

Personer med erhvervsjagtbevis har ret til at nedlægge sammenlagt 30 fugle af ovenstående arter pr. fangstdag, mens personer med fritidsjagtbevis har ret til at nedlægge sammenlagt fem fugle af ovenstående arter pr. dag.

Fangst af andre jagtbare fugle samt fangst af sæler, marsvin, døgling, hvidskæving, hvidnæse, grindehval, spækhugger, døgling og småvildt er ikke kvoteret.

Som det fremgår af tabel 9, har der i flere år været en åben kvote for jagt på rensdyr og moskusokser i området ved Kangerlussuaq. Det skyldes, at bestandene her er blevet så store, at der er fare for kollaps som følge af overgræsning. I andre dele af landet er der fastsat kvoter på lokale bestande.

Kvoterne på nar- og hvidhval blev indført i 2004. Kvoten på narhval var fastsat til 395 stk., mens den for hvidhval var 310 stk. i 2012, jævnfør tabel 9.

Fangst og jagt på kvoterede pattedyr kræver licens. Siden 2004 har fangere, der nedlægger isbjørn, hvalros, store hvaler og små hvaler skulle udfylde en 'fangstrapport / særmeldingsskema' med supplerende oplysninger omkring fangsten. Forskellige arter har forskellige særmeldingsskemaer. Rapporten udfyldes pr. nedlagte dyr, bortset fra rensdyr og moskusokse som kan have flere dyr på samme rapport. Skemaet indsendes til den pågældende fangers hjemkommune, der tjekker oplysningerne og videresender skemaet samt licensen til Departement for Fiskeri, Fangst og Landbrug eller Grønlands Naturinstitut (hvis det er rensdyr / moskusokse). Incitamentet til at udfylde rapporten er, at det kun er muligt at sælge dele af fangsten, når kommunen har godkendt og stemplet rapporten.

Licens til fangst af vågehval, pukkelhval, grønlandshval, finhval, hvalros og isbjørn kan kun fås af personer med erhvervsjagtbevis.

Licens til fangst af narhval, hvidhval, rensdyr og moskusokse kan i princippet fås af alle personer med gyldig jagtbevis. Licenserne udstedes af de enkelte kommuner, der også afgør den eventuelle fordeling mellem fritids- og erhvervsjagtbeviser.

Politiet har det overordnede ansvar for overholdelse af reglerne om fangst og jagt. Derudover er der flere steder ansat jagt- og fiskeribetjente, hvis primære opgave er at føre tilsyn med fangst, jagt og fiskeri efter laks, ørred og stenbidder.

Fangster

Siden 1993 har indehaverne af erhvervs- og fritidsjagtbeviserne selv været ansvarlige for at indberette fangsten til Departementet for Fiskeri, Fangst og Landbrug. For alle arter, sker dette ved at udfylde 'årsskemaet' i det tilsendte hæfte â€Piniarneqâ€, der udleveres sammen med jagtbeviset.

Oplysning om fangster stammer fra årsskemaet, der udfyldes af den enkelte fanger. Det er et krav, at fangeren udfylder og indsender årsskemaet til Departementet for Fiskeri, Fangst og Landbrug inden udstedelsen af et nyt jagtbevis. Af tabel 10 fremgår det, at 83 pct. af bevisindehaverne i 2012 indsendte årsskemaet. Ved fangst af isbjørn, finhval, grønlandshval, pukkelhval, vågehval, narhval, hvidhval, hvalros, rensdyr og moskusokse skal licenshaveren desuden udfylde et særmeldingsskema.

Sælerne er det hyppigst fangede dyr. I 2011 blev der fanget 139.309 sæler. Hovedparten af de nedlagte sæler er ringsæler (netsider) og grønlandssæler (blåsider og sortsider). I 2011 blev der fanget 61.957 ringsæler og 73.905 grønlandssæler, jævnførtabel 11.

Figur 8.1. Fangst af små hvaler

Anm.: Tallene for 2012 er foreløbige for ikke kvoterede små hvaler (grind og marsvin). Fangstdata for nar- og hvidhval kan ikke direkte sammenlignes med kvoter. Fangsttallene inkluderer Østgrønland. Fangsttallene følger fra 2011 kalenderåret.

Kilde: Departementet for Fiskeri, Fangst og Landbrug

Antallet af nedlagte marsvin er steget markant gennem de sidste ti år. Antallet af nedlagte nar- og hvidhvaler er faldet, jf. indførelsen af kvoter. Fangsten af forskellige arter gennem de seneste 6 år fremgår af tabel 11.

Antallet af nedlagte isbjørne har været stigende indtil 2003 og har været faldende siden, jævnfør tabel 11. Isbjørnejagt har været kvoteret siden 2006. De fleste isbjørne fanges i Nord- og Nordøstgrønland, jævnfør tabel 12.

Fangstindustrien

Ca. halvdelen af skindene fra de fangede sæler indhandles til garvning hos Great Greenland A/S, Grønlands eneste garveri.

Kød fra havpattedyrene samt kød fra moskusokse og rensdyr indhandles hos blandt andre Lilleholm og Royal Greenland. Slagteri af lam og får foregår hos Neqi A/S Narsaq Slagteri, der er et datterselskab af KNI A/S.

Indhandlingen af sælskind varierer fra år til år, afhængig af indhandlingspris og vejrforhold, jævnfør tabel 13.

Ved indhandling af sælskind ydes et tilskud via finansloven. Tilskuddet blev indført i forbindelse med kraftige internationale prisfald i kølvandet på mange kampagner mod sælfangst sidst i 1970'erne og først i 1980'erne.

I forbindelse hermed er der indgået en servicekontrakt mellem Grønlands Selvstyre og Great Greenland A/S, jævnfør tabel 14.

Med servicekontrakten er Great Greenland A/S forpligtet til at opretholde erhvervsfangernes mulighed for indhandling over hele Grønland.

Priser på indhandling af forskellige skind og kvaliteter af sæl fastsættes efter forhandling mellem Great Greenland A/S og KNAPK, der også samarbejder om forbedring af kvaliteten af de indhandlede skind.

Landbruget i Grønland

Landbruget udgør fortsat en mindre del af samfundsøkonomien. Erhvervet omfatter fåre- og kvægavl, rensdyravl og gartnerivirksomhed. Den overvejende del af produktionen afsættes på hjemmemarkedet. Eksporten er derfor beskeden og udgør kun ca. 0,1 pct. af den samlede eksport. Vigtigst er eksporten af lamme- og rensdyrkød.

Strukturudviklingen i grønlandsk landbrug har igennem flere år været præget af et fald i antallet af bedrifter år for år. Ved udgangen af 2012 var der 46 bedrifter i Grønland. Det er en nedgang på 22 pct. på 10 år. Over halvdelen af landets bedrifter findes i Narsaq distriktet, jf. figur 10.1. Bedrifterne drives fortrinsvis af enkelte familier.

Figur 1. Landbrugsbedrifter fordelt efter distrikter

Kilde: Konsulenttjenesten for Landbrug

I 2012 udgjorde det samlede landbrugsareal 1.091 hektar inkl. arealet på de ikke-aktive brug. Hertil kommer ca. 242.000 hektar i form af fjeldafgræsningsarealer. En mindre del af det dyrkede areal - ca. 10 hektar - anvendes til produktion af kartofler og andre grøntsager. Langt den overvejende del af landbrugsarealet - ca. 1.081 hektar - dyrkes imidlertid med henblik på produktion af vinterfoder i form af wraphø.

Gennemsnitsstørrelsen på en bedrift var 22,7 hektar i 2012. Det er væsentligt mindre end i Danmark, hvor den gennemsnitlige bedrift i 2012 havde et jordtilliggende på 66 hektar. Knap 68 pct. af det samlede dyrkede areal findes i Narsaq distriktet, jf. figur 10.2.

Figur 10.2. Landbrugsarealet fordelt efter distrikter

Kilde: Konsulenttjenesten for Landbrug

Det grønlandske landbrug er hovedsagelig baseret på fåreavl med ca. 20.107 moderdyr i 2012 fordelt på 44 bedrifter. På syv bedrifter findes en blandet drift af fåre- og kvægavl baseret på ca. 98 Dexter kødkvæg, jf. figur 10.3.

På to bedrifter produceres kød af tamrener: Isortoq Reindeer Station i Qaqortoq distriktet samt Tuttutooq i Narsaq distriktet. Den største bedrift, Isortoq, slagter ca. 800-1.000 tamrener årligt på eget slagteri. Slagteriet lever op til kravene for eksport til EU. Isortoq Reindeer Station har desuden autorisation til trofæjagt på tamrener. Den faste avlsbestand udgør ca. 3.000 tamrener.

Figur 10.3. Landbrugets produktionsdyr 2011

Kilde: Konsulenttjenesten for Landbrug

Figur 10.4 viser udviklingen i landbrugets husdyrhold i form af specialiseringen på de enkelte bedrifter i forhold til får, tamrener og kvæg.

Siden 2000 har avlen med tamrener været stabil med to bedrifter svarende til 3-4 pct. af alle bedrifter. Over 80 pct. af alle bedrifter beskæftiger sig fortsat udelukkende med fåreavl. Figuren viser imidlertid, hvordan en stigende andel af bedrifterne vælger et mere alsidigt landbrug baseret på både får og kvæg. I 2012 var syv bedrifter svarende til 13 pct. af alle bedrifter således beskæftiger med både fåre- og kvægavl.

Figur 10.4. Specialiseringsgrad

Kilde: Konsulenttjenesten for Landbrug

Fåreavlen har udviklet sig fra ekstensiv til intensiv produktion. Gennem årene er der investeret kraftigt i udbygningen af infrastrukturen i fåreholderdistriktet. Der er opført moderne driftsbygninger, og produktionen af grovfoder er øget for at sikre forsyningen gennem strenge vintre. Import af kraftfoder er dog fortsat nødvendigt.

Ved udgangen af 2012 havde kun én fåreavler mindre end 100 moderfår. Dermed har fire fåreavlere med mindre end 100 moderfår valgt at stoppe produktionen siden udgangen af 2010. Størstedelen af fåreavlerne har 100-500 moderdyr. Siden 2000 er antallet af fåreavlere med 100-500 moderdyr dog faldet markant fra 42 i 2000 til 26 i 2012.

De største bedrifter med mere end 500 moderfår er til gengæld steget jævnt hen over årene. Ved udgangen af 2012 havde 17 fåreavlere mere end 500 får. Det er en fordobling i forhold til 2000, jf. figur 10.5.

Figur 10.5. Fåreavlere fordelt efter besætningsstørrelse

Kilde: Konsulenttjenesten for Landbrug

Selvstyret yder tilskud til indhandling samt etableringsstøtte til fåreavlere. Siden 2004 har selvstyret ydet tilskud til drift af slagterierne. I en rapport fra 2004 om nødvendige landbrugspolitiske tiltag skønnes det, at rentabiliteten i slagterierne opnås ved indhandling af 25-26.000 slagtelam årligt.

Produktionen af slagtelam har generelt været stigende. Tørre somre med mindre regn i 2008, 2009, 2011 og 2012 har imidlertid resulteret i en reduceret produktion af foderenheder til såvel afgræsning som vinterfoder. Det har resulteret i lavere slagtevægt på slagtelammene.

I figur 10.6 vises den samlede produktion af lammekød i perioden 2001-2012 samt den gennemsnitlige slagtevægt pr. lam. Den samlede produktion af lammekød var på 322.620 kg i 2012. Det fremgår, hvordan den gennemsnitlige slagtevægt faldt i 2008, 2009, 2011 og 2012 som følge af sommertørke. Lammekødet afsættes først og fremmest på hjemmemarkedet.

Figur 10.6. Produktion af lammekød i alt samt gennemsnitlig slagtevægt pr. lam

Kilde: Konsulenttjenesten for Landbrug

Yderligere information

På Grønlands Statistiks hjemmeside, www.stat.gl findes der detaljerede oplysninger om indhandlingen af råvarer fra fiskeri, fangst og landbrug.

På Grønlands Selvstyres hjemmeside, www.naalakkersuisut.gl findes der yderligere oplysninger om forvaltningen og gældende lovgivning.

I Grønlands Selvstyres udenrigspolitiske redegørelse på www.naalakkersuisut.gl findes der flere oplysninger om internationale forhold indenfor fiskeriet.

Rasmussen, Rasmus Ole (2005). Analyse af fangererhvervet i Grønland. Rapporten findes på www.naalakkersuisut.gl.

På De Forenede Nationers Fødevare- og Landbrugsorganisation, FAO's hjemmeside www.fao.org, findes der generelle beskrivelser af det globale fiskeri. Hjemmesiden har desuden en database med tal om det globale fiskeri.

På Konsulenttjenesten for Landbrugs hjemmeside www.nunalerineq.gl findes yderligere oplysninger om landbrug i Grønland.

Links

Læs mere om Grønlands Naturinstitut og dets biologiske rådgivning på adressen: www.natur.gl

Læs mere om TAC på adressen: http://ec.europa.eu/fisheries

Læs mere om KNAPK på adressen: www.knapk.gl

Læs mere om GA på adressen: www.ga.gl

Læs mere om Departementet og GFLK på adressen: www.naalakkersuisut.gl

Læs mere om GLK på adressen: www.forsvaret.dk

Læs mere om NAFO på adressen: www.nafo.int

Læs mere om NASCO på adressen: www.nasco.int

Læs mere om NEAFC på adressen: www.neafc.org

Læs mere om ICES på adressen: www.ices.dk

Læs mere om Royal Greenland på adressen: www.royalgreenland.com

Læs mere om Arctic Green Food på adressen: www.arcticfood.gl

Læs mere om internationale sammenligninger på denne hjemmeside: www.fao.org/fishery

Se mere om IWC på adressen: www.iwcoffice.org

For mere information om lovgivning, jagttider m.m. findes under adressen: www.naalakkersuisut.gl

Se mere om Great Greenland på adressen: www.greatgreenland.com

Se mere om Arctic Greenfood på denne hjemmeside: www.arcticfood.gl

Se mere om Neqi A/S på denne hjemmeside: www.kni.gl

Se oplysninger om fåreholdere på denne hjemmeside: www.nunalerineq.gl

Tabel 1. TACen ved Øst- og VestgrønlandAnm.

|              2009 |               2010 |                2011 |               2012 |               2013
| Ton
Grønland i alt |   268.332 |   287.952 |   296.277 |    317.250 |    251.283
Rejer |          126.970 |          126.970 |          139.300 |           117.400 |          102.400
Torsk |            20.000 |             12.250 |             16.500 |            20.000 |            20.000
Rødfisk |              16.812 |             20.812 |             18.377 |             16.400 |             15.083
Skolæst |              4.000 |              2.000 |              2.000 |              2.000 |              2.000
Hellefisk |            47.800 |            46.550 |            47.000 |            47.000 |            53.800
Helleflynder |              3.200 |              3.200 |              3.000 |              3.000 |              3.000
Havkat |              2.000 |              2.000 |              2.000 |              2.000 |              2.000
Lodde |             41.500 |            67.900 |            42.900 |             84.150 |            62.700
Kammusling |              2.220 |              2.220 |              2.220 |              2.520 |              2.520
Krabber |              3.830 |              4.050 |              2.980 |              2.730 |              2.330
Laks |                      -   |                      -   |                      -   |                    50 |                      -  
Andet |                      -   |                      -   |            20.000 |            20.000 |            20.000
Vestgrønland i alt |    183.620 |    184.590 |     181.600 |     164.185 |    158.000
Rejer |           114.570 |           114.570 |          126.900 |          105.000 |            90.000
Torsk |                      -   |                      -   |              11.500 |             15.000 |            20.000
Rødfisk 1) |               1.000 |               1.000 |               1.000 |               1.000 |               1.000
Skolæst |              2.000 |               1.000 |               1.000 |               1.000 |               1.000
Hellefisk |            32.800 |            34.550 |            34.000 |            34.900 |            33.800
Helleflynder |               1.200 |               1.200 |               1.000 |               1.000 |               1.000
Havkat |               1.000 |               1.000 |               1.000 |               1.000 |               1.000
Lodde |            25.000 |            25.000 |                      -   |                      -   |              3.000
Kammusling |              2.220 |              2.220 |              2.220 |              2.520 |              2.520
Krabber |              3.830 |              4.050 |              2.980 |              2.730 |              2.330
Laks |                      -   |                      -   |                      -   |                    35 |                      -  
Andet 2) |                      -   |                      -   |                      -   |                      -   |                      -  
Østgrønland i alt |     49.900 |     76.300 |    100.800 |     82.056 |     93.283
Rejer |             12.400 |             12.400 |             12.400 |             12.400 |             12.400
Rødfisk 1) |               1.000 |              5.000 |              8.500 |              8.500 |             14.083
Skolæst |              2.000 |               1.000 |               1.000 |               1.000 |               1.000
Hellefisk |             15.000 |             12.000 |             13.000 |             13.000 |              9.800
Helleflynder |              2.000 |              2.000 |              2.000 |              2.000 |              2.000
Havkat |               1.000 |               1.000 |               1.000 |               1.000 |               1.000
Lodde 3) |             16.500 |            42.900 |            42.900 |             24.156 |            62.700
Andet 2, 4) |                      -   |                      -   |            20.000 |            20.000 |            20.000
Øst- og Vestgrønland i alt |      34.812 |     27.062 |      13.877 |       11.900 |       8.500
Torsk |            20.000 |             12.250 |              5.000 |              5.000 |                      -  
Rødfisk 1) |              14.812 |              14.812 |              8.877 |              6.698 |              8.500
Andre fisk 2) |             10.000 |             10.000 |                      -   |  |                      -  

Tallene dækker de af Landstyret fastsatte TAC'er.

Noter: 1) Rødfisk inkluderer både pelagisk og bundlevende rødfisk 2) Bifangstkvoten er fastsat til max 10 % i Østgrønland 3) Grønland tildeles 11 % af den samlede TAC. Loddens kvoteår er forskudt, eksempelvis fra maj til og med april. 4) Blåhvilling og sild.

Kilde: 'Redegørelse til Landstinget om TAC og kvoter' og bekendtgørelser om kvoter

Tabel 2. Grønlandske kvoter fordelt på det kystnært og havgående fiskeri

| 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013
| Ton
Grønland i alt | 213.642 | 221.381 | 294.342 | 258.214 | 235.296
Rejer | 117.690 | 117.690 | 136.400 | 110.075 | 88.763
Torsk | 5.400 | - | 5.000 | 5.000 | 5.000
Rødfisk | 5.712 | 10.512 | 26.562 | 24.698 | 15.583
Skolæst | 4.000 | 4.000 | 2.000 | 2.000 | 2.000
Hellefisk | 31.150 | 31.474 | 47.000 | 47.000 | 47.700
Helleflynder | 1.690 | 1.565 | 3.000 | 3.000 | 3.000
Havkat | 2.000 | 2.000 | 2.000 | 2.000 | 2.000
Lodde | 29.950 | 37.870 | 35.750 | 24.156 | 36.000
Kammusling | 2.220 | 2.220 | 2.200 | 2.520 | 2.520
Krabber | 3.830 | 4.050 | 2.930 | 2.730 | 2.580
Andet | 10.000 | 10.000 | 31.500 | 35.035 | 21.500
Havgående fiskeri i alt | 137.527 | 144.747 | 206.112 | 175.929 | 176.335
Rejer | 68.425 | 68.425 | 84.800 | 68.075 | 52.702
Torsk | 5.400 | - | 5.000 | 5.000 | 5.000
Rødfisk | 5.712 | 10.512 | 26.562 | 24.698 | 15.083
Skolæst | 4.000 | 4.000 | 2.000 | 2.000 | 2.000
Hellefisk | 10.350 | 10.375 | 26.500 | 26.500 | 23.300
Helleflynder | 1.690 | 1.565 | 3.000 | 3.000 | 3.000
Havkat | 2.000 | 2.000 | 2.000 | 2.000 | 2.000
Lodde | 29.950 | 37.870 | 35.750 | 24.156 | 62.700
Kammusling | - | - | - | - | -
Krabber | 0 | 0 | 500 | 500 | -
Andet | 10.000 | 10.000 | 20.000 | 20.000 | 20.000
Kystnært fiskeri i alt | 76.115 | 76.634 | 88.230 | 82.285 | 63.811
Rejer | 49.265 | 49.265 | 51.600 | 42.000 | 36.061
Kammusling | 2.220 | 2.220 | 2.200 | 2.520 | 2.520
Krabber | 3.830 | 4.050 | 2.430 | 2.230 | 2.330
Hellefisk | 20.800 | 21.099 | 20.500 | 21.400 | 24.400
Andet | - | - | 11.500 | 15.035 | 1.500

Anm.: Kvoterne dækker kun grønlandsk fiskeri ved Grønland.

Kilde: 'Redegørelse til landstinget om TAC og kvoter' og bekendtgørelser om kvoter

Tabel 3. Udenlandske fiskerettigheder i grønlandsk farvand

| 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011
| Ton
Udenlandske rettigheder i alt | 185.463 | 92.770 | 88.895 | 88.130 | 73.739 | 68.141 | 57.010 | 74.815 | 84.241
Norske rettigheder i alt | 2.668 | 3.100 | 3.000 | 2.885 | 2.716 | 2.925 | 2.860 | 3.260 | 3.130
Hellefisk | 1.125 | 1.175 | 1.075 | 1.075 | 1.075 | 1.075 | 1.075 | 1.175 | 1.175
Pelagisk rødfisk | 300 | 725 | 725 | 600 | 442 | 600 | 600 | 300 | 300
Helleflynder | 393 | 350 | 350 | 335 | 324 | 250 | 235 | 235 | 235
Torsk | 600 | 600 | 600 | 625 | 625 | 750 | 750 | 750 | 750
Bundlevende rødfisk | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 400 | 400
Bifangst | 150 | 150 | 150 | 150 | 150 | 150 | 100 | 400 | 270
Russiske rettigheder i alt | 6.600 | 6.500 | 6.750 | 6.100 | 4.595 | 4.250 | 5.150 | 5.850 | 6.600
Hellefisk | 1.350 | 2.050 | 2.400 | 2.550 | 1.975 | 2.150 | 2.850 | 3.250 | 3.250
Pelagisk rødfisk | 4.100 | 4.300 | 4.300 | 3.550 | 2.620 | 2.100 | 2.300 | 2.600 | 3.350
Helleflynder | 50 | 50 | 50 | - | - | - | - | - | -
Lodde | 1.000 | - | - | - | - | - | - | - | -
Bundlevende rødfisk | - | - | - | - | - | - | - | - | -
Havkat | - | - | - | - | - | - | - | - | -
Skolæst | 100 | 100 | - | - | - | - | - | - | -
Bifangst | 10 pct. | 10 pct. | 10 pct. | 10 pct. | 10 pct. | 10 pct. | 10 pct. | 10 pct. | 10 pct.
Færøske rettigheder i alt | 4.150 | 4.150 | 125 | 125 | 600 | 750 | 750 | 675 | 630
Hellefisk | 150 | 150 | 125 | 125 | 125 | 125 | 125 | 125 | 100
Hellefisk og Helleflynder | - | - | - | - | 225 | 275 | 275 | 275 | 275
Torsk | - | - | - | - | 250 | 350 | 350 | 275 | 255
Pelagisk rødfisk | 4.000 | 4.000 | - | - | - | - | - | - | -
Islandske rettigheder i alt |               -   |               -   |               -   |               -   |               -   |               -   |               -   |               -   | 10.074
Lodde |                         -   |                         -   |                         -   |                         -   |                         -   |                         -   |                         -   |                         -   | 10.074
EU's rettigheder i alt | 172.045 | 79.020 | 79.020 | 79.020 | 65.828 | 60.216 | 48.250 | 65.030 | 63.807
Rejer | 5.675 | 9.675 | 9.675 | 9.675 | 11.000 | 11.000 | 11.000 | 11.000 | 11.000
Hellefisk | 6.300 | 10.500 | 10.500 | 10.500 | 10.000 | 10.000 | 10.000 | 10.300 | 9.650
Krabber | 2.000 | 1.000 | 1.000 | 1.000 | 500 | 500 | 500 | 500 | 500
Skolæst | 3.350 | 3.350 | 3.350 | 3.350 | - | - | - | - | -
Rødfisk | 47.425 | 25.500 | 25.500 | 25.500 | 10.838 | 8.000 | 8.000 | 8.000 | 6.427
Helleflynder | 400 | 1.200 | 1.200 | 1.200 | 1.400 | 1.200 | 1.400 | 1.400 | 1.400
Havkat | 600 | - | - | - | - | - | - | - | -
Lodde | 89.295 | 25.795 | 25.795 | 25.795 | 28.490 | 23.716 | 11.550 | 30.030 | 30.030
Blåhvilling | 15.000 | - | - | - | - | - | - | - | -
Torsk | 2.000 | - | - | - | 1.000 | 3.500 | 3.500 | 1.500 | 2.500
Bifangst | - | 2.000 | 2.000 | 2.000 | 2.600 | 2.300 | 2.300 | 2.300 | 2.300

Anm.: Russiske rettigheder i alt er uden bifangst.

Note 1) Kvoten gives som 100 fiskedage, hvor den højst tilladte fangst mængde af arten angives

Kilde: 'Redegørelse til landstinget om TAC og kvoter' og bekendtgørelser om kvoter for det pågældende år

Tabel 4. Grønlandske fiskerettigheder i udenlandsk farvand

| 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011
| Ton
Grønlandske rettigheder i alt | 8.560 | 11.825 | 12.435 | 12.145 | 22.780 | 18.306 | 17.700 | 26.920 | 11.640
Rettigheder i norsk farvand i alt | 4.230 | 4.405 | 4.315 | 4.125 | 3.845 | 3.970 | 3.900 | 4.300 | 5.140
Torsk |                   1.700 |                   1.900 |                   1.840 |                   1.800 |                   1.620 |                   1.625 |                   1.625 |                   2.150 |                   2.150
Kuller | 330 | 330 | 300 | 300 | 300 | 360 | 360 | 630 | 630
Sej | 1.950 | 1.925 | 1.925 | 1.775 | 1.775 | 1.725 | 1.655 | 1.260 | 1.000
Blandet 1) | - | - | - | - | - | - | - | - | 1.100
Bifangst | 250 | 250 | 250 | 250 | 150 | 260 | 260 | 260 | 260
Rettigheder i russisk farvand i alt | 3.880 | 3.820 | 4.320 | 4.320 | 3.025 | 3.100 | 4.500 | 5.800 | 6.500
Torsk | 2.360 | 3.140 | 3.500 | 3.500 | 2.400 | 2.400 | 3.450 | 4.450 | 5.000
Kuller | 520 | 680 | 820 | 820 | 625 | 700 | 1.050 | 1.350 | 1.500
Lodde | 1.000 | - | - | - | - | - | - | - |
Bifangst | 10 pct. | 10 pct. | 10 pct. | 10 pct. | 10 pct. | 10 pct. | 10 pct. | 10 pct. | 10 pct.
Rettigheder i færøsk farvand i alt | 450 | 3.600 | 3.800 | 3.700 | 3.700 | 4.400 | 4.350 | 3.950 | 3.000
Bundfisk |                     450 |                     500 |                     500 |                     400 |                     400 |                     400 |                     350 |                     350 |                         -  
Sild 2) |  - |                   3.100 |                  3.300 |                  3.300 |                  3.300 |                  4.000 |                  4.000 |                  3.600 |                  3.000
Rettigheder i islandsk farvand i alt |               -   |               -   |               -   |               -   | 12.210 | 6.836 | 4.950 | 12.870 |               -  
Lodde |                         -   |                         -   |                         -   |                         -   |                 12.210 |                  6.836 |                  4.950 |                12.870 |                         -  

Anm. Russiske rettigheder i alt er uden bifangst.

Note 1) Blandet kvote på torsk, kuller, sej og andre bundfisk. Maksimalt 1.000 ton sej og 100 ton torsk

Note 2) De 3.000 ton sild må også fanges i international eller norsk farvand.

Kilde: 'Redegørelse til Landstinget om TAC og kvoter' og bekendtgørelser om kvoter for det pågældende år

Tabel 5. Samlet fiskeri ved Grønland af grønlandske og udenlandske fartøjer

| 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| Grønlandske fartøjers fangst i tons
Fangst i alt 1) | 191.863 | 200.651 | 196.231 | 222.027 | 202.415 | 205.820 | 189.534 | 191.196 | 247.658 | 231.260
Rejer | 99.497 | 121.951 | 129.225 | 124.922 | 121.145 | 129.127 | 117.217 | 111.816 | 116.486 | 110.107
Torsk | 8.392 | 9.715 | 10.850 | 15.563 | 18.474 | 25.014 | 15.366 | 17.128 | 20.073 | 21.694
Rødfisk | 5.355 | 3.448 | 1.065 | 2.978 | 2.304 | 1.273 | 2.520 |         7.850 |           7.116 |          6.316
Skolæst | 52 | 10 | 10 | 17 | 10 | 7 | 0 | 0 | 7 | 2
Hellefisk | 30.232 | 29.979 | 31.084 | 33.916 | 31.199 | 28.027 | 30.734 | 32.132 | 34.860 | 36.654
Helleflynder | 14 | 10 | 6 | 1 | - | 4 | 4 |                13 |                  6 |                31
Fjeldørred | 0 | 18 | 37 | 51 | 16 | 17 | 19 | 44 | 62 | 37
Havkat | 397 | 334 | 498 | 758 | 869 | 1.172 | 1.083 |           1.142 |             790 |          1.874
Blåhvilling | - | - | - | 6.408 | 5.389 | 4.795 | 60 |         2.032 |               24 |         2.448
Kuller | 847 | 983 | 1.112 | 1.118 | 885 | 1.021 | 1.407 | 1.977 | 2.110 | 2.551
Lodde | 24.391 | 9.018 | 41 | 40 | 30 | 138 | 5.135 |               90 |          48.111 |        27.781
Sild | 2.795 | 4.460 | 3.360 | 18.308 | 7.097 | 3.810 | 3.730 |         4.766 |         3.426 |         2.634
Makrel | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 5.219
Sej | 1.653 | 1.735 | 1.743 | 1.706 | 1.456 | 1.403 | 1.624 | 956 | 445 | 679
Fjordtorsk | 1.266 | 887 | 1.060 | 1.020 | 593 | 602 | 273 | 258 | 164 | 130
Kammuslinger | 2.565 | 2.718 | 1.399 | 1.903 | 1.395 | 668 | 512 | 413 | 480 | 406
Krabber | 6.968 | 6.624 | 4.463 | 3.189 | 2.189 | 2.169 | 3.112 | 1.918 | 1.806 | 1.813
Stenbider | 6.994 | 8.250 | 10.105 | 9.976 | 8.801 | 6.436 | 6.559 |         8.446 |         11.085 |         10.541
Andet | 445 | 511 | 173 | 153 | 563 | 137 | 179 | 215 | 607 | 343
| Udenlandske fartøjers fangst i ton
Fangst i alt | 164.391 | 77.281 | 29.182 | 28.093 | 24.397 | 26.630 | 24.736 | 31.621 | 94.281 | 29.912
Rejer | 6.264 | 8.432 | 8.639 | 8.654 | 7.172 | 6.508 | 7.323 | 7.149 | 4.969 | 5.398
Torsk | 428 | 352 | 649 | 727 | 1.587 | 4.276 | 2.517 | 715 | 3.256 | 2.780
Rødfisk | 14.089 | 9.707 | 8.041 | 7.309 | 2.218 | 2.520 | 1.833 | 8.912 | 2.203 | 6.622
Skolæst | 108 | 150 | 84 | 99 | 0 | 0 | - | - | - | -
Hellefisk | 8.320 | 12.325 | 10.826 | 10.687 | 12.378 | 12.179 | 12.536 | 13.679 | 12.815 | 12.943
Helleflynder | 253 | 443 | 195 | 140 | 134 | 144 | 84 | 57 | 86 | 84
Fjeldørred | - | - | - | - | - | - | - | - | - | -
Havkat | 16 | 15 | - | - | - | - | - | - | - | -
Håising | - | - | - | - | - | - | - | - | - | -
Kuller | - | - | - | - | - | - | - | - | - | -
Lodde | 134.550 | 45.307 | - | - | - | - | - | - | 70.051 | 1.100
Sej | - | - | - | - | - | - | - | - | - | -
Fjordtorsk | - | - | - | - | - | - | - | - | - | -
Kammuslinger | - | - | - | - | - | - | - | - | - | -
Krabber | - | - | - | 127 | - | - | - | - | - | -
Stenbider | - | - | - | - | - | - | - | - | - | -
Andet | 363 | 550 | 748 | 350 | 908 | 1.003 | 443 | 1.109 | 901 | 985

Anm: Tal for 2011 og 2012 er foreløbige.
Noter: 1) Grønlandske fangster i grønlandsk farvand, samt ved internationalt farvand, Flemish Cap, Færøerne, Norge og Rusland.
Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 6. Indhandling af vigtige arter fordelt på måneder

| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| Ton
Rejer i alt | 63.491 | 67.157 | 62.565 | 54.059 | 55.188 | 50.135
Jan | 4.788 | 4.661 | 5.037 | 4.136 | 3.653 | 4.875
Feb | 4.129 | 3.525 | 4.877 | 3.521 | 3.575 | 3.538
Mar | 3.968 | 4.167 | 3.637 | 4.434 | 4.625 | 2.855
Apr | 5.059 | 6.645 | 4.151 | 4.333 | 4.321 | 2.667
Maj | 5.360 | 5.323 | 5.782 | 5.610 | 6.711 | 5.293
Jun | 6.000 | 6.783 | 6.269 | 5.858 | 5.678 | 5.273
Jul | 8.089 | 7.022 | 5.992 | 5.417 | 4.741 | 4.568
Aug | 5.628 | 6.962 | 6.049 | 5.041 | 4.480 | 5.487
Sep | 5.579 | 6.617 | 5.554 | 2.825 | 4.193 | 3.643
Okt | 6.103 | 5.835 | 5.462 | 5.107 | 4.648 | 4.024
Nov | 4.130 | 5.125 | 5.519 | 4.484 | 5.097 | 4.706
Dec | 4.658 | 4.492 | 4.236 | 3.293 | 3.467 | 3.207
Hellefisk i alt | 21.558 | 19.526 | 20.618 | 23.036 | 23.444 | 23.592
Jan | 923 | 862 | 1.113 | 778 | 925 | 1.414
Feb | 1.758 | 1.258 | 1.642 | 1.297 | 1.433 | 1.758
Mar | 1.619 | 1.050 | 1.528 | 1.713 | 1.438 | 1.561
Apr | 1.269 | 1.282 | 1.285 | 1.612 | 1.755 | 1.186
Maj | 1.709 | 1.286 | 1.175 | 2.062 | 1.564 | 1.609
Jun | 3.620 | 2.296 | 2.449 | 3.030 | 2.885 | 3.338
Jul | 2.710 | 2.742 | 2.699 | 2.439 | 3.498 | 3.755
Aug | 2.697 | 2.422 | 2.649 | 3.013 | 3.699 | 2.742
Sep | 1.982 | 1.920 | 2.716 | 2.637 | 2.318 | 2.169
Okt | 1.755 | 1.647 | 1.452 | 2.564 | 1.985 | 2.181
Nov | 950 | 1.010 | 1.338 | 1.408 | 1.347 | 1.080
Dec | 566 | 1.751 | 572 | 484 | 595 | 797
Krabber i alt | 2.189 | 2.169 | 3.114 | 1.671 | 1.806 | 1.813
Jan | 35 | 20 | 106 | 104 | 66 | 20
Feb | 113 | 34 | 100 | 174 | 52 | 79
Mar | 87 | 33 | 146 | 130 | 94 | 75
Apr | 167 | 140 | 192 | 158 | 88 | 140
Maj | 439 | 364 | 374 | 164 | 176 | 272
Jun | 289 | 274 | 307 | 153 | 212 | 135
Jul | 290 | 231 | 449 | 126 | 176 | 140
Aug | 173 | 180 | 484 | 152 | 204 | 210
Sep | 102 | 222 | 348 | 93 | 158 | 124
Okt | 199 | 254 | 208 | 155 | 189 | 249
Nov | 178 | 220 | 222 | 142 | 236 | 210
Dec | 117 | 197 | 178 | 120 | 155 | 161
Torsk i alt | 11.724 | 12.265 | 7.791 | 8.999 | 11.077 | 10.158
Jan | 75 | 149 | 216 | 122 | 344 | 166
Feb | 87 | 127 | 111 | 186 | 296 | 171
Mar | 57 | 213 | 17 | 186 | 160 | 81
Apr | 88 | 112 | 231 | 27 | 115 | 59
Maj | 1.389 | 1.425 | 497 | 592 | 876 | 340
Jun | 3.053 | 3.402 | 1.433 | 2.455 | 2.405 | 2.191
Jul | 2.621 | 2.945 | 1.763 | 1.757 | 2.722 | 1.761
Aug | 2.043 | 1.399 | 1.083 | 879 | 1.943 | 1.723
Sep | 861 | 972 | 1.018 | 940 | 1.199 | 1.252
Okt | 591 | 784 | 758 | 635 | 304 | 1.174
Nov | 579 | 438 | 474 | 1.020 | 399 | 739
Dec | 280 | 299 | 190 | 201 | 315 | 501

Anm.: Tal for 2010 og 2011 er foreløbige.
Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 7. Indhandlingen af fisk og skaldyr

| 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| ton
I alt | 104.303 | 109.398 | 108.733 | 109.660 | 102.377 | 97.912 | 104.362 | 97.499
Reje | 59.644 | 60.955 | 62.591 | 67.157 | 62.566 | 54.059 | 55.188 | 50.135
Hellefisk | 22.990 | 24.487 | 21.560 | 19.524 | 20.618 | 23.036 | 23.444 | 23.592
Torsk | 5.514 | 8.606 | 11.723 | 12.266 | 7.790 | 8.999 | 11.077 | 10.158
Stenbider | 10.105 | 9.976 | 8.801 | 6.436 | 6.559 | 8.446 | 11.085 | 10.541
Krabbe | 4.092 | 3.081 | 2.189 | 2.169 | 3.112 | 1.671 | 1.806 | 1.813
Fjordtorsk | 1.060 | 1.020 | 593 | 602 | 273 | 258 | 164 | 130
Havkat | 498 | 758 | 869 | 1.172 | 1.083 | 1.142 | 790 | 872
Rødfisk | 208 | 387 | 256 | 162 | 166 | 164 | 133 | 126
Lodde | 110 | 40 | 30 | 138 | 186 | 90 | 126 | 78
Fjeldørred | 37 | 51 | 16 | 17 | 19 | 44 | 62 | 37
Polartorsk | 45 | 18 | 49 | 6 |  - |  - | 2 |  -
Helleflynder | 0 | 1 | 0 | 4 | 3 | 3 | 5 | 8
Håising |  - |  - |  - |  - |  - |  - |  - |  -
Laks |  - |  - |  - |  - |  - |  - |  - | 7
Andet |  - | 18 | 56 | 7 |  - |  - | 480 | 2
| 1.000 kr.
I alt | 588.449 | 607.417 | 618.592 | 679.893 | 651.741 | 620.870 | 756.951 | 817.290
Reje | 329.832 | 332.815 | 341.710 | 394.884 | 419.189 | 341.936 | 360.062 | 336.536
Hellefisk | 141.157 | 165.529 | 158.679 | 149.946 | 149.594 | 187.864 | 266.390 | 343.224
Torsk | 30.605 | 49.140 | 72.917 | 83.160 | 26.018 | 31.933 | 47.703 | 49.242
Stenbider | 27.182 | 22.346 | 15.841 | 14.417 | 16.397 | 33.294 | 50.114 | 55.700
Krabbe | 52.945 | 29.490 | 21.937 | 28.810 | 33.753 | 18.819 | 27.105 | 26.381
Fjordtorsk | 3.404 | 2.571 | 1.784 | 2.051 | 917 | 565 | 384 | 265
Havkat | 1.966 | 2.897 | 3.459 | 5.205 | 4.368 | 5.033 | 3.511 | 4.232
Rødfisk | 931 | 2.019 | 1.389 | 776 | 771 | 777 | 659 | 719
Lodde | 41 | 181 | 60 | 414 | 558 | 271 | 393 | 435
Fjeldørred | 250 | 344 | 113 | 139 | 146 | 321 | 467 | 269
Polartorsk | 134 | 53 | 148 | 18 |  - |  - | 5 |  -
Helleflynder | 2 | 8 | 1 | 60 | 30 | 57 | 81 | 145
Håising |  - |  - |  - |  - |  - |  - |  - |  -
Laks |  - |  - |  - |  - |  - |  - |  - | 138
Andet |  - | 24 | 554 | 13 |  - |  - | 77 | 4

Anm.: Tal for 2011 og 2012 er foreløbige.
Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 8. Indhandlere fordelt på indkomstintervaller

| 1990 | 2000 | 2002 | 2004 | 2005 | 2006 | 2010 | 2011 | 2012
Indhandlere i alt | 5.025 | 3.787 | 3.382 | 3.752 | 2.734 | 3.441 | 2.225 | 1.795 | 1.691
Under 10.000 kr. | 3.166 | 1.766 | 1.452 | 1.651 | 1.416 | 1.422 | 565 | 277 | 180
10.000-25.000 kr. | 723 | 650 | 622 | 593 | 435 | 483 | 282 | 144 | 116
25.001-50.000 kr. | 453 | 475 | 439 | 492 | 331 | 438 | 248 | 191 | 163
50.001-100.000 kr. | 278 | 400 | 383 | 413 | 230 | 477 | 376 | 299 | 267
100.001-150.000 kr. | 111 | 175 | 145 | 188 | 85 | 198 | 243 | 198 | 187
150.001-250.000 kr. | 102 | 134 | 167 | 158 | 93 | 188 | 217 | 270 | 272
250.001- 500.000 kr. | 93 | 91 | 101 | 135 | 63 | 112 | 151 | 230 | 289
Over 500.000 kr. | 100 | 96 | 72 | 124 | 82 | 123 | 143 | 186 | 217
Gennemsnitlig indhandlingsværdi pr. indhandler |       56.595 |     84.836 |     101.599 |       91.216 |      80.915 |     89.924 |    193.695 |   336.906 |    521.875

Anm.: Tal for 2012 er foreløbig.
Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 9. Kvoter på hvaler og landpattedyr

| 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013
| Antal
Små hvaler i alt 1) | 620 | 530 | 555 | 465 | 653 | 665 | 700 | 620 | 705 | 748
Hvidhval | 320 | 220 | 170 | 165 | 262 | 270 | 310 | 310 | 470 2) | 350
Narhval | 300 | 310 | 385 | 300 | 391 | 395 | 390 | 310 2) | 458 3) | 398
Store hvaler i alt | 213 | 206 | 199 | 179 | 233 | 253 | 230 | 221 | 221 | 221
Sildepisker (vågehval) | 194 | 187 | 189 | 169 | 212 | 230 | 208 | 200 | 198 | 190
Pukkelhval |  |  |  |  |  |  | 9 | 9 | 10 | 10
Grønlandshval |  |  |  |  | 2 | 4 | 3 | 2 | 3 | 2
Finhval | 19 | 19 | 10 | 10 | 19 | 19 | 10 | 10 | 10 | 19
Rensdyr i alt 4) | - | - | - | - | - | _ | - | - | - | -
Moskusokse i alt 4) | 2.400 | - | - | - | - | _ | - | - | - | -
Hvalros i alt | - | - | - | 200 | 175 | 134 | 126 | 130 | 141 5) | 131
Isbjørn i alt | - | - | 150 | 139 | 145 | 130 | 126 | 140 | 137 | 140

Noter: 1) Kvoteperioden for hvidhvaler og narhvaler blev flyttet fra 1. juli - 30. juni til 1. januar - 31. december i 2011. 2) Kvoten var på 310, med overførsel på 160 dyr. 3) Kvoten var på 385, med overførsel på 73 dyr. 4) For rensdyr og moskusokse er der kun begrænsede kvoter i få regioner pga. stor bestandsstørrelse. 5) Kvoten var på 143, med fratrukket 2 dyr fra sidste kvoteår.

Kilde: Departementet for Fiskeri, Fangst og Landbrug

Tabel 10. Indløsning af jagtbeviser

| 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
I alt | 10.469 | 9.369 | 8.543 | 8.167 | 8.180 | 7.237 | 6.970 | 7.631 | 7.037 | 5.305
Erhvervsfangere | 2.715 | 2.526 | 2.410 | 2.482 | 2.373 | 2.127 | 1.712 | 2.083 | 2.060 | 1.759
Fritidsjægere | 7.754 | 6.843 | 6.133 | 5.685 | 5.807 | 5.110 | 5.258 | 5.548 | 4.977 | 3.546
Jagtbeviser med rapporteret fangst |          8.262 |          7.292 |           6.715 |          6.700 |          6.400 |          5.738 |           4.516 |          5.669 |          5.734 |           4.418

Kilde: Departementet for Fiskeri, Fangst og Landbrug

Tabel 11. Fangst af pattedyr og fugle

| 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| Amerlassusaat
Sæler i alt | 156.976 | 157.447 | 190.747 | 188819 | 159.963 | 156.404 | 141.990 | 155.968 | 139.309 | 91.807
Netside | 80.616 | 77.353 | 91.899 | 86.209 | 71.160 | 70.365 | 65.603 | 61.550 | 61.957 | 46.391
Blåside | 38.172 | 43.199 | 60.512 | 64.390 | 57.052 | 56.004 | 49.884 | 68.595 | 51.637 | 31.350
Sortside | 29.397 | 28.878 | 32.294 | 31.515 | 26.804 | 25.912 | 23.228 | 22.247 | 22.268 | 11.665
Klapmyds | 6.351 | 5.847 | 4.152 | 4.835 | 3.292 | 2.605 | 1.985 | 2.144 | 2.068 | 1.524
Remmesæl | 1.716 | 1.366 | 1.453 | 1.792 | 1.568 | 1.437 | 1.257 | 1.406 | 1.300 | 877
Spættet sæl | 724 | 804 | 437 | 78 | 87 | 81 | 33 | 26 | 79 | 0
Små hvaler i alt | 3.594 | 3.933 | 4.261 | 3.536 | 3.824 | 2.645 | 2.877 | 2.901 | 3.543 | 2.914
Hvidhval | 423 | 186 | 184 | 137 | 147 | 272 | 232 | 222 | 139 | 211
Narhval | 647 | 509 | 520 | 411 | 482 | 412 | 370 | 259 | 294 | 361
Spækhugger | 5 | 14 | 2 | 0 | 3 | 26 | 14 | 15 | 22 | 37
Marsvin | 2.324 | 2.959 | 3.210 | 2.942 | 2.904 | 1.753 | 2.023 | 2.067 | 2.814 | 2.023
Grind | 195 | 265 | 345 | 46 | 288 | 182 | 238 | 338 | 274 | 282
Store hvaler i alt | 207 | 203 | 193 | 194 | 181 | 166 | 181 | 214 | 203 | 167
Sildepisker (vågehval) | 198 | 190 | 180 | 184 | 169 | 152 | 168 | 196 | 189 | 152
Grønlandshval |  |  |  |  |  |  | 3 | 3 | 1 | 0
Pukkelhval |  |  |  |  |  |  |  | 9 | 8 | 10
Finhval | 9 | 13 | 13 | 10 | 12 | 14 | 10 | 6 | 5 | 5
Fugle i alt | 207.959 | 169.048 | 174.990 | 186.718 | 183.352 | 168.254 | 159.487 | 171.483 | 171.481 | 87.932
Lomvie | 97.404 | 82.788 | 84.680 | 89.283 | 84.409 | 64.660 | 62.829 | 64.468 | 68.027 | 29.547
Edderfugl | 21.755 | 18.376 | 20.953 | 25.396 | 25.516 | 27.120 | 26.464 | 27.632 | 30.661 | 19.097
Kongeedderfugl | 6.096 | 5.816 | 4.950 | 4.635 | 6.158 | 5.429 | 4.460 | 6.369 | 4.276 | 2.596
Tejst | 18.187 | 16.383 | 16.327 | 16.911 | 14.787 | 13.449 | 13.307 | 16.394 | 16.386 | 6.718
Søkonge | 28.002 | 14.408 | 21.340 | 24.900 | 25.315 | 24.292 | 22.093 | 28.574 | 26.474 | 12.532
Ride | 16.157 | 8.353 | 8.851 | 8.291 | 8.487 | 6.506 | 7.705 | 8.117 | 7.613 | 6.092
Gås | 448 | 377 | 278 | 20 | 25 | 2 | 3 | 10 | 8 | 9
Canada gås |  |  | 20 | 82 | 137 | 269 | 385 | 438 | 454 | 400
Bramgås |  |  | 40 | 32 | 56 | 43 | 66 | 87 | 98 | 72
Kortnæbbet gås |  |  | 5 | 119 | 90 | 124 | 86 | 109 | 298 | 188
Rypå | 19.910 | 22.547 | 17.546 | 17.049 | 18.372 | 26.360 | 22.089 | 19.285 | 17.186 | 10.681
Rensdyr | 18.935 | 15.231 | 13.711 | 15.116 | 15.082 | 16.223 | 13.847 | 12.694 | 12.052 | 9.992
Moskusokse | 1.669 | 1.779 | 1.952 | 2.418 | 2.541 | 2.831 | 2.669 | 2.484 | 2.755 | 2.007
Hvalros | 284 | 194 | 252 | 145 | 133 | 103 | 127 | 107 | 97 | 114
Isbjørne | 264 | 225 | 217 | 141 | 131 | 139 | 118 | 118 | 131 | 137

Kilde: Departementet for Fiskeri, Fangst og Landbrug

Tabel 12. Fangst af hvalros og isbjørn fordelt på regioner

| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| Antal
Hvalros i alt | 331 | 284 | 194 | 252 | 145 | 133 | 103 | 127 | 107 | 97 | 114
Qaanaaq | 147 | 160 | 90 | 78 | 67 | 67 | 54 | 86 | 60 | 42 | 76
Upernavik | 24 | 21 | 9 | 59 | 5 | 13 | 12 | 4 | 4 | 9 | 7
Uummannaq | 23 | 16 | 10 | 23 | 4 | 0 | 0 | 7 | 1 | 3 | 2
Qeqertarsuup Tunua | 20 | 16 | 17 | 11 | 3 | 5 | 3 | 7 | 2 | 7 | 0
Kangaatsiaq | 16 | 13 | 20 | 6 | 4 | 13 | 2 | 2 | 8 | 4 | 6
Sisimiut | 32 | 32 | 29 | 55 | 49 | 25 | 22 | 15 | 23 | 22 | 15
Illoqqortoormiit | 5 | 11 | 3 | 2 | 1 | 10 | 9 | 3 | 6 | 2 | 4
Tasiilaq | 29 | 0 | 1 | 14 | 4 | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 0
Øvrige steder | 35 | 15 | 15 | 4 | 8 | 0 | 1 |  | 2 | 5 | 4
Isbjørne i alt | 193 | 264 | 225 | 217 | 141 | 130 | 139 | 124 | 127 | 131 | 137
Qaanaaq | 36 | 47 | 29 | 50 | 20 | 24 | 19 | 19 | 17 | 24 | 24
Upernavik | 73 | 135 | 85 | 87 | 60 | 45 | 46 | 42 | 44 | 45 | 41
Uummannaq |  | 18 | 8 | 15 | 1 | 2 | 0 | 4 | 1 | 0 | 0
Qeqertarsuup Tunua | 9 | 5 | 16 | 6 | 3 | 2 | 6 | 4 | 4 | 1 | 2
Kangaatsiaq | 11 | 6 | 13 | 1 | 2 | 4 | 1 | 3 | 2 | 2 | 4
Sisimiut | 4 | 3 | 14 | 1 | 2 | 2 | 1 | 0 | 1 | 0 | 2
Illoqqortoormiit | 16 | 19 | 33 | 25 | 30 | 30 | 35 | 30 | 30 | 35 | 35
Tasiilaq | 35 | 24 | 19 | 26 | 21 | 20 | 25 | 20 | 24 | 18 | 24
Øvrige steder | 9 | 7 | 8 | 6 | 2 | 1 | 6 | 2 | 4 | 6 | 5

Noter: 1) Disko Bugt omfatter byerne Ilulissat, Qeqertarsuaq, Aasiaat og Qasigiannguit.
Kilde: Departementet for Fiskeri, Fangst og Landbrug

Tabel 13. Indhandling af skind

| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| Stk.
Skind i alt | 61.110 | 75.442 | 83.404 | 118.538 | 112.191 | 90.826 | 83.117 | 77.219 | 69.420 | 51.864 | 34.627
Sælskind i alt  | 61.089 | 75.309 | 83.121 | 118.468 | 112.190 | 90.826 | 83.117 | 77.219 | 69.420 | 51.864 | 34.627
Netside (ringsæl) | 37.747 | 40.564 | 40.746 | 50.723 | 44.181 | 33.221 | 33.666 | 36.915 | 21.224 | 27.889 | 20.070
Grønlandssæl | 21.374 | 30.608 | 36.738 | 64.887 | 65.028 | 56.496 | 48.554 | 40.292 | 48.190 | 23.975 | 14.557
Andre sæler | 1.968 | 4.137 | 5.637 | 2.858 | 2.981 | 1.109 | 897 | 12 | 6 | - | -
Andre skind i alt | 21 | 133 | 283 | 70 |           1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Ræveskind | 17 | - | - | - |  - |  - |               -   |  - |  - |  - |  -
Isbjørneskind | 4 | 3 | 3 | - |                 1 |  - |               -   |  - |  - |  - |  -
Lammeskind | - | 130 | 280 | 70 |               -   |  - |               -   |  - |  - |  - |  -
| 1.000 kr.
Skind i alt | 21.222 | 21.807 | 24.371 | 30.679 | 33.344 | 28.917 | 25.835 | 22.587 | 18.173 | 13.485 | 11.788
Sælskind i alt  | 21.200 | 21.783 | 24.342 | 30.677 | 33.337 | 28.917 | 25.835 | 22.587 | 18.173 | 13.485 | 11.788
Netside (ringsæl) | 14.565 | 12.891 | 12.675 | 13.782 |      12.307 |       11.627 |       9.763 |      10.798 |       5.858 |        7.251 |       6.234
Grønlandssæl | 6.003 | 7.803 | 10.186 | 14.851 |       20.113 |       17.124 |      15.780 |       11.785 |       12.313 |       6.234 |        7.251
Andre sæler | 631 | 1.089 | 1.481 | 2.044 |            917 |            166 |           292 |                4 |                2 |               -   |               -  
Andre skind i alt | 23 | 25 | 29 | 2 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Ræveskind | 3 | - | - | - |               -   |               -   |               -   |  - |  - |  - |  -
Isbjørneskind | 20 | 21 | 21 | - |                7 |               -   |               -   |  - |  - |  - |  -
Lammeskind | - | 4 | 8 | 2 |               -   |               -   |               -   |  - |  - |  - |  -

Anm.: Tal for 2011 og 2012 er foreløbige.
Kilde: Great Greenland og Grønlands Statistik

Tabel 14. Sælskind, tilskud og indhandling

| 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| antal
Sælskind i alt | 75.309 | 83.754 | 118.595 | 112.182 | 85.777 | 85.011 | 77.163 | 69.167 | 51.860 | 34.619
Våde sælskind | 35.960 | 69.630 | 112.627 | 109.553 | 85.102 | 84.857 | 77.020 | 68.969 | 51.654 | 34.355
Tørre sælskind | 39.349 | 14.124 | 5.968 | 2.629 | 675 | 154 | 143 | 198 | 206 | 264
Andre skind | - | - | - | - | - | - | - | - |  |
| Mio. kr.
I alt | 22,3 | 30,0 | 31,9 | 30,0 | 25,5 | 30,0 | 26,2 | 28,9 | 25,2 | 21,3
Indhandlingstilskud | 22,3 | 22,5 | 22,5 | 22,5 | 18 | 22,5 | 20,8 | 17,9 | 16,70 | 13,50
Tillægsbevilling | - | - | 1,9 | - | - | - | - | - |  |
Servicekontrakt | 7.2 | 7,5 | 7,5 | 7,5 | 7,5 | 7,5 | 5,4 | 11 | 8,5 | 7,8

Kilde: Departementet for Fiskeri, Fangst og Landbrug

Tabel 15. Landbrugsarealet fordelt efter distrikter

| 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| hektar
Hele landet | 780,6 | 855,9 | 878,9 | 892,8 | 927,0 | 966,3 | 988,4 | 1.009,9 | 1.049,3 | 1.070,3 | 1.081,2 | 1.091,2
Nanortalik | 108,7 | 115,5 | 118,1 | 122,3 | 127,5 | 137,2 | 143,7 | 147,6 | 164,1 | 173,9 | 175,0 | 178,0
Qaqortoq | 115,0 | 127,9 | 130,6 | 132,0 | 134,8 | 136,4 | 138,9 | 144,4 | 149,0 | 150,2 | 152,0 | 153,0
Narsaq | 547,9 | 595,7 | 613,5 | 621,8 | 643,5 | 671,5 | 684,7 | 696,7 | 715,0 | 725,0 | 733,0 | 739,0
Paamiut | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1
Nuuk | 9,0 | 16,7 | 16,7 | 16,7 | 21,1 | 21,1 | 21,1 | 21,1 | 21,1 | 21,1 | 21,1 | 21,1

Bemærk: Landbrugsarealet i 2012 omfatter også arealer der pt ikke dyrkes fx i Kapisillit ved Nuuk.

Kilde: Konsulenttjenesten for Landbrug

Tabel 16. Bedrifter fordelt efter distrikter

| 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| antal bedrifter
Hele landet | 60 | 59 | 56 | 53 | 54 | 53 | 53 | 50 | 50 | 49 | 48 | 46
Nanortalik | 8 | 9 | 9 | 6 | 6 | 6 | 8 | 8 | 7 | 7 | 6 | 6
Qaqortoq | 15 | 14 | 13 | 14 | 14 | 13 | 12 | 11 | 12 | 12 | 11 | 10
Narsaq | 33 | 31 | 30 | 29 | 30 | 30 | 29 | 28 | 28 | 28 | 29 | 29
Paamiut | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1
Nuuk | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0

Kilde: Konsulenttjenesten for Landbrug

Tabel 17. Landbrugets husdyr

| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| antal dyr
Får | 20.444 | 20.394 | 18.967 | 19.259 | 20.383 | 21.317 | 20.963 | 21.704 | 20.499 | 20.439 | 20.729 | 20.232 | 20.107
Tamrener | 2.000 | 2.480 | 3.100 | 3.100 | 3.100 | 3.100 | 3.100 | 2.441 | 2.500 | 3.000 | 3.000 | 3.000 | 3.000
Kvæg | 5 | 5 | 12 | 16 | 17 | 20 | 20 | 42 | 49 | 56 | 65 | 79 | 98
Heste | 138 | 131 | 148 | 162 | 172 | 202 | 202 | 216 | 203 | 186 | 164 | 161 | 147
Høns | 175 | 170 | 166 | 135 | 146 | 147 | 147 | 152 | 148 | 182 | 1.241 | 215 | 212
Bifamilie | 18 | 18 | 11 | 15 | 16 | 13 | 13 | 10 | 10 | - | - | 4 | -

Anm.: Tallene angiver bestanden ved årets udgang. Tallene bygger delvist på skøn.

Kilde: Konsulenttjenesten for Landbrug

Tabel 18. Fårehold fordelt efter besætningsstørrelse

| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| antal får
I alt | 20.444 | 20.394 | 18.967 | 19.259 | 20.383 | 21.317 | 20.963 | 21.704 | 20.499 | 20.439 | 20.729 | 20.232 | 20.107
1-50 får | 64 | 96 | 193 | 67 | 30 | 87 | 3 | 7 | 20 | 60 | 12 | 0 | 0
51-100 får | 189 | 215 | 277 | 169 | 134 | 72 | 144 | 69 | 147 | 74 | 83 | 71 | 71
101- 200 får | 565 | 381 | 560 | 660 | 160 | 160 | 160 | 193 | 371 | 155 | 104 | 0 | 0
201-300 får | 2.046 | 2.060 | 1.465 | 1.696 | 1.725 | 1.184 | 1.262 | 1.808 | 983 | 1.532 | 1.039 | 1.293 | 1.592
301-400 får | 5.977 | 5.862 | 5.360 | 3.857 | 3.834 | 4.486 | 4.551 | 4.554 | 3.463 | 3.101 | 3.082 | 2.453 | 2.585
401-500 får | 6.228 | 6.300 | 5.231 | 5.659 | 6.143 | 6.260 | 5.770 | 3.523 | 5.897 | 4.812 | 6.100 | 5.602 | 5.683
501-700 får | 4.628 | 4.765 | 5.174 | 5.687 | 7.610 | 7.575 | 7.565 | 9.994 | 8.145 | 9.219 | 9.504 | 9.271 | 8.623
701-1.000 får | 747 | 715 | 707 | 1.464 | 747 | 1.493 | 1.508 | 1.556 | 1.473 | 1.486 | 805 | 1.542 | 1.553
| antal besætninger
I alt | 58 | 58 | 57 | 54 | 51 | 51 | 50 | 51 | 50 | 49 | 49 | 46 | 44
1-50 får | 4 | 5 | 7 | 4 | 2 | 2 | 1 | 2 | 3 | 3 | 3 | 1 | 0
51-100 får | 3 | 3 | 4 | 3 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 1
101- 200 får | 3 | 2 | 3 | 4 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 0 | 0
201-300 får | 8 | 8 | 6 | 7 | 7 | 5 | 5 | 7 | 4 | 6 | 3 | 6 | 6
301-400 får | 17 | 17 | 15 | 11 | 11 | 13 | 13 | 13 | 10 | 9 | 9 | 7 | 7
401-500 får | 14 | 14 | 12 | 13 | 14 | 14 | 13 | 8 | 13 | 11 | 14 | 13 | 13
501-700 får | 8 | 8 | 9 | 10 | 13 | 13 | 13 | 17 | 14 | 16 | 16 | 16 | 15
701-1.000 får | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2

Kilde: Konsulenttjenesten for Landbrug

Tabel 19. Fårehold fordelt efter distrikter

| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| antal får
I alt | 20.444 | 20.394 | 18.967 | 19.259 | 20.383 | 21.317 | 20.963 | 21.704 | 20.499 | 20.439 | 20.729 | 20.232 | 20.107
Nanortalik | 2.536 | 2.424 | 2.436 | 2.215 | 2.302 | 2.471 | 2.471 | 2.497 | 2.592 | 2.457 | 2.486 | 2.379 | 2.255
Qaqortoq | 4.234 | 4.282 | 3.899 | 3.906 | 4.146 | 4.266 | 4.266 | 4.517 | 3.880 | 4.036 | 4.187 | 4.056 | 3.828
Narsaq | 13.374 | 13.359 | 12.116 | 12.713 | 13.402 | 14.060 | 13.706 | 14.189 | 13.769 | 13.738 | 13.968 | 13.721 | 13.953
Paamiut | 253 | 256 | 299 | 252 | 290 | 291 | 291 | 262 | 255 | 203 | 83 | 71 | 71
Nuuk | 47 | 73 | 217 | 173 | 243 | 229 | 229 | 239 | 3 | 5 | 5 | 5 | 0
| antal bedrifter
I alt | 58 | 58 | 57 | 54 | 51 | 52 | 51 | 51 | 48 | 48 | 47 | 46 | 44
Nanortalik | 8 | 8 | 9 | 9 | 6 | 6 | 6 | 8 | 8 | 7 | 7 | 6 | 6
Qaqortoq | 14 | 14 | 13 | 12 | 13 | 13 | 12 | 11 | 10 | 11 | 11 | 10 | 9
Narsaq | 32 | 32 | 30 | 29 | 28 | 29 | 29 | 28 | 27 | 27 | 27 | 28 | 28
Paamiut | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1
Nuuk | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0

Bemærk.: Tallene angiver bestanden ved årets udgang. Tallene bygger delvist på skøn.

Kilde: Konsulenttjenesten for Landbrug

Tabel 20. Slagtede får, lam, tamrener og kvæg

| 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| antal dyr
I alt | 24.424 | 22.112 | 21.439 | 19.905 | 21.188 | 22.830 | 23.180 | 24.125 | 22.400 | 22.548 | 22.795 | 23.588
Lam | 21.621 | 19.082 | 19.934 | 18.640 | 19.958 | 21.390 | 21.835 | 22.371 | 20.933 | 21.113 | 21.370 | 21.967
Får | 1.145 | 1.958 | 1.505 | 1.265 | 1.230 | 1.440 | 1.345 | 1.754 | 1.467 | 1.241 | 1.413 | 1.603
Rensdyr | 1.658 | 1.072 | - | - | - | - | - | - | - | 194 | - | -
Kvæg | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 12 | 18
| kg
I alt | 315.000 | 298.000 | 321.000 | 288.000 | 325.000 | 344.000 | 360.000 | 366.456 | 338.206 | 386.588 | 357.694 | 362.882
Lam | 315.000 | 298.000 | 321.000 | 288.000 | 325.000 | 344.000 | 360.000 | 329.419 | 304.884 | 349.109 | 324.909 | 322.620
Får | - | - | - | - | - | - | - | 37.037 | 33.322 | 30.694 | 32.785 | 38.562
Rensdyr | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 6.785 | - | -
Kvæg | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 1.700

Kilde: Konsulenttjenesten for Landbrug

8. Transport, turisme og kommunikation

2013-11-20

Traditionel transport

Hundeslæde er sammen med kajak og konebåd traditionelle transportmidler. Både kajak og konebåd blev brugt i hele landet, mens hundeslæde kun blev brugt i Nord- og Østgrønland

I det moderne Grønland bliver hundeslæde brugt til fiskeri, fangst og turisme, mens konebåden og kajakken bliver brugt til kulturelle arrangementer. Kajak bliver dog også brugt som supplement til fangst i Østgrønland og i Qaanaaq-området og til sport på hele kysten. I tabel 1 bliver antallet af slædehunde vist.

Grønland er kendt bl.a. for at have mange hunde pr. indbyggertal. Bygden Naajaat ved Upernavik havde flest hunde pr. indbygger i 2012 med 3,9 hunde  pr. person i gennemsnit.

Siden 1990 er slædehundebestanden faldet markant, der var 1.066 hundeslæde pr. 1.000 indbygger i 1990 i hundeslædeområderne 2012 er tallet faldet til 621, 40 pct. mindre end i 1990.

Antal af slædehunde bliver vist i figur 1.

Figur 1.1. Antal slædehunde i hundeslædeområderne i 2012

Kilde: Embedsdyrlæge

For at undgå raceblanding er det ikke lovligt at indføre andre hunde end slædehunde i hundeslædeområderne.

Infrastruktur

Vejnettet i Grønland er på ca. 380 kilometer. Hovedparten af det offentlige vejnet findes i Nuuk. Vejene bruges til trafik inden for de enkelte byer. I tabel 2 kan ses længden af vejnet i byerne. Der findes ikke noget vejnet mellem byerne. En enkelt undtagelse er i Sydgrønland, hvor jordveje forbinder visse fåreholdersteder.

Transport af passagerer og gods foregår med skib eller med fly. I begyndelsen af 1960'erne opbyggede Grønlandsfly A/S (nu Air Greenland A/S) et rutenet, baseret på helikoptere og fastvingede fly.

Der findes 14 lufthavne i Grønland, 5 heliporte og 39 helistop.

Passagerer mellem Grønland og Danmark ankommer til lufthavnene i Kangerlussuaq (Sdr. Strømfjord) eller Narsarsuaq. Endvidere modtager lufthavnen Kulusuk ved Tasiilaq, Ilulissat samt Nuuk rejsende fra Island.

Der findes 16 havne i Grønland samt anløbs- og fiskeribroer i 60 bygder. Der er ca. 250 anlæg i form af atlantkajer, fiskerikajer, anløbsbroer i bygder samt ponton- og fortøjningsanlæg.

De største havne for passagerbefordring er Nuuk Havn, Sisimiut Havn og Ilulissat Havn. Størst er Nuuk Havn, hvor ca. 25 pct. af alle passagerer starter eller afslutter deres skibsrejse.

Målt på godsomsætning er Nuuk Havn, Sisimiut Havn og Aasiaat Havn landets største. Tilsammen ekspederer de tre havne mere end 1 million kubikmeter gods om året, hvilket er mere end 70 pct. af den samlede godsomsætning.

Vejtransport

Antallet af person- og varebiler fremgår af Figur 1. Siden 2005 er bestanden af motorkøretøjer steget med godt 25 pct., jævnfør tabel 3.

Figur 1. Antal person- og varebiler

http://bank.stat.gl/ENDMO1HI

Kilde: Grønlands Statistik

Bestanden af personbiler pr. 1.000 husstande er steget med 16 pct. fra 2004 til 2013. I 2013 var der 222 personbiler pr. 1.000 husstande mod 191 i 2004.

Figur 2. Nyregistrerede motorkøretøjer

http://bank.stat.gl/ENDMO4NY

Kilde: Grønlands Statistik

Air Greenland varetager indenrigs- og udenrigsbefordring af passagerer og gods pr. fly. Trafikken til og fra Grønland afvikles med jetfly, mens indenrigstrafikken udføres med henholdsvis propelfly og helikoptere, se tabel 4.

Skibstrafik

Havnene udgør en vigtig del af landets infrastruktur. I visse byer og bygder sker al forsyning med gods og transporten af passager ad søvejen. Havnene betjener desuden fiskeriet.

Transporten af gods til og fra Grønland og internt mellem byerne varetages af rederiet Royal Arctic Line A/S. Grønlandshavnen i Aalborg er hovedhavn for gods til og fra Grønland.

Transporten af gods fra byer til bygder bliver varetaget af selskabet Royal Arctic Bygdeservice A/S.

Rederiet Arctic Umiaq Line A/S har befordret passagerer langs Grønlands vestkyst siden 1997. Arctic Umiaq Line A/S er i dag ejet af Air Greenland A/S og Royal Arctic Line A/S i fælleskab. Rederiet befordrer passagerer på rent kommercielle vilkår og råder over ét passagerskib. Det er dog ikke muligt at drive interregional kystskib uden et offentligt bidrag til aktiviteten, hvorfor Grønlands Selvstyre bidrager med gennemsnitlig 10 mio. kr. i årene 2012 - 2016.

Godstransport

Flåden i Royal Arctic Line A/S består af seks specialbyggede og isforstærkede containerskibe, specielt tilpasset de fysiske og geografiske forhold i Grønland. Til brug for lastning og losning i Grønland er skibene udstyret med egne kraner. Desuden har skibene mulighed for at medbringe egne specialudviklede og selvsejlende pramme, der bruges de steder, hvor der ikke er havne- og kajfaciliteter.

Figur 1. Gods fragtet med skib

Kilde: Royal Arctic Line A/S

POST Greenland A/S fragtede 237 ton breve i 2012. Mængden af brevpost er faldet jævnt siden 1999, hvor der blev sendt 565 ton breve.

Lufttrafik

Lufthavne og heliporte udgør en vigtig del af infrastrukturen, da al trafik med passagerer til og fra Grønland foregår ad luftvejen.

Lufthavnene i Narsarsuaq og Kangerlussuaq er hovedindfaldsporte til Grønland. Lufthavne, heliporte og helistop betjener tillige den interne trafik med passager og gods.

Fra 2006 er det offentlige tilskud til passagertrafikken samlet i et enstrenget trafiksystem, baseret på lufttrafik. De offentlige tilskud er målrettet regionale områder, der beflyves i henhold til en servicekontrakt.

De fleste flypassagerer og størstedelen af luftfragten transporteres på kommercielle vilkår, det vil sige uden offentlige tilskud. De kommercielle trafikområder kendetegnes ved mange passagerer og landingsbaner til fastvinget beflyvning.

Driften af lufthavnene varetages af Mittarfeqarfiit, Grønlands Lufthavne, der ejes af Grønlands Selvstyre.

Driften af flere heliporte og helistop varetages af henholdsvis Air Greenland A/S og Pilersuisoq A/S.

Transport af passagerer med fly

Grønlands nationale luftfartselskab, Air Greenland A/S, ejes af Grønlands Selvstyre, SAS samt den danske stat, der ejer henholdsvis 37,5 pct., 37,5 pct. og 25 pct.

Passagerer rejsende med skib og fly fremgår af tabel 7. I tabel 8 vises afrejsende passagerer fra lufthavne, heliporte og helistop. Startende fly fra lufthavne, heliporte og helistop fremgår af tabel 9.

Turisme

Turismen påvirker omsætning og beskæftigelse i mange erhverv, fx fly- og skibstransport, hotel- og restaurationsvirksomhed, turismeservice samt handel med fx souvenirs.

Turisme i større omfang har i Grønland stået på siden starten af 1960'erne og spiller en stadigt stigende rolle for økonomien i ovennævnte erhverv og for samfundsøkonomien generelt.

Der foreligger ikke tal for turismens samlede økonomiske betydning for samfundet, og beskrivelsen i dette afsnit bygger primært på statistik over overnatninger på hoteller samt statistik over afrejsende passagerer fra Grønland.

Turismen i Grønland

Antallet af turister er størst i løbet af den korte sommerperiode. De såkaldte skuldersæsoner er månederne lige omkring højsæsonen, hvor antallet af turister falder noget. Lavsæsonen er vinterhalvåret, hvor der er få turister.

Turismen i Grønland er koncentreret på gæster fra et begrænset antal lande. De fleste turister kommer fra Skandinavien, primært Danmark. De øvrige turister kommer typisk fra det øvrige Nordeuropa.

Turismen kan belyses ved hjælp af statistikken over overnatninger på hoteller, sømandshjem med videre. Af figur 1 fremgår antallet af overnattende gæster samt den gennemsnitlige opholdslængde.

Overnattende gæster og turister kan ikke umiddelbart sammenlignes. En turist, der vælger at besøge flere områder og overnatte på flere hoteller, vil således tælle med som flere overnattende gæster.

Figur 1 . Overnattende gæster samt længden af det gennemsnitlige ophold pr. måned i 2012

Kilde: Grønlands Statistik

Figur 2. Samlet antal overnatninger i kommunerne i 2008-2012

http://bank.stat.gl/TUDHOT

Kilde: Grønlands Statistik

Det samlede antal overnatninger, fordelt på kommunerne, fremgår af figur 2. Den månedlige fordeling af registrerede overnatninger i 2012 fremgår af figur 3.

Figur 3. Overnatninger fordelt på måneder i 2012

http://bank.stat.gl/TUDTHON

Kilde: Grønlands Statistik

Figur 4. Overnatninger fordelt på nationaliteter

Anm.: Øvrige Europa består af Sverige, Norge, Island, Tyskland, Frankrig, Italien, Holland, England samt det øvrige Europa.

bank.stat.gl/TUDTHON

Kilde: Grønlands Statistik

Der er omkring 59 overnatningssteder i Grønland. Det drejer sig om hoteller, sømandshjem, vandrehjem og højskoler. I tabel 11 vises, hvor stor en del af kapaciteten på hoteller, der blev lejet ud, fordelt på kommuner.

Grønland har de seneste år oplevet en stor stigning i anløb af krydstogtskibe, jævnfør oversigt 1.

I 2009 indførtes en ny afgift på hver passager, hvilket gjorde det mere attraktivt for skibene at anløbe flere havne. Det har samtidig medført, at der nu foreligger præcise tal for antallet af krydstogtsturister.

Der er tale om anløb af såvel større som mindre krydstogtskibe. I forhold til de større krydstogtskibe ligger Grønland hensigtsmæssigt på skibenes ruter mellem Europa og Nordamerika.

Desuden besejler et antal krydstogtskibe Grønland i sommersæsonen i en mere eller mindre fast rute. Disse skibe er gennemgående mindre og anløber en række grønlandske havne, hvor der sker en udskiftning af passagerer.

Krydstogtsturister skaber ikke samme omsætning som turister, der bor på hotel og spiser på restauranter. Krydstogtturisternes udgifter i Grønland går først og fremmest til køb af udflugter og souvenirs. Modtageapparatet for krydstogtsanløb er stadig under udvikling, så tilbuddene bliver mere varierede.

Passagerafgiften for krydstogtturister udgør 525 kr. pr. passager.

Oversigt 1. Antal krydstogtskibe, og anløb

| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
Krydstogtskibe | 33 | 37 | 42 | 32 | 43 | 34 | 33
Anløb | 161 | 148 | 165 | 103 | 107 | 80 | 92
Krydstogtgæster | 22.051 | 23.506 | 28.891 | 26.976 | 30.271 | 29.826 | 23.399

http:// stat.bank.gl/TUDKA

Kilde: Grønlands Statistik

Internationale sammenligninger

Der ses en tendens til stigende turisme i de fleste nordiske lande. Særligt Island har haft en kraftig stigning i turismen i de sidste 15 år, mens udviklingen i de andre nordiske lande har været mere moderat.

Figur 1. Hotelovernatninger i de nordiske lande

Kilde: Grønlands Statistik

I sammenligning med de nordiske lande ligger Grønland i midten, hvad angår udviklingen i registrerede overnatninger.

Rammer for turisterhvervet

Visit Greenland er Grønlands nationale turistråd med ansvar for udvikling af turisme i Grønland. Visit Greenland er ejet af det grønlandske selvstyre og stiftet som et aktieselskab.

Visit Greenland er engageret i udvikling og fremme af Grønland som en adventure- og eksklusiv krydstogtdestination gennem udvikling af destinationer, regional og national branding samt innovation og produktudvikling.

Visit Greenland har hovedkontor i Nuuk samt et markedsføringskontor på Nordatlantens Brygge i København.

Der ydes offentlige tilskud til fremme af turismen. Erhvervsfremmepuljen Nukiit giver støtte til at styrke den regionale erhvervsfremme i forhold til tværkommunale tiltag med mindst to aktører fra det private eller det offentlige.

Internationale relationer

Vestnorden Tourist Board er et samarbejdsorgan for de nationale turistorganisationer og turisterhverv i Grønland, Færøerne og Island.

Samarbejdsorganet dannede i 2007 North Atlantic Tourism Association for at effektivisere det turistmæssige samarbejde i Vestnorden.

Målet er at styrke og koordinere et fremadrettet samarbejde på områder, hvor der er fælles turismeinteresser.

Grønland har i Nordisk Ministerråd deltaget i arbejdet med udformningen af baggrundsmateriale for to nordiske ministerdeklarationer om udvikling af bæredygtig turisme i henholdsvis hele Norden og specielt i Arktis.

Endelig samarbejdes der med USA gennem Joint Commitee om udvikling af infrastrukturen i Grønland og forsøg på etablering af en forbindelse mellem USA og Grønland.

Kommunikation

Flere og flere har adgang til IT produkter i Grønland. I 2010 oversteg antallet af mobiltelefonabonnenter befolkningens tallet. Brug af mobiltelefon er stigende mens abonnenter på telefonlinjer er faldende. Samme tendens ses i forbindelse med bredbånds abonnenter, mens abonnenter på mobilt bredbånd stiger falder antal af abonnenter på bredbånd via fastnet.

Figur 1. Befolkningens adgang til IT produkter

Kilde: TELE Greenland A/S

Links

Se mere om Royal Arctic Line A/S på denne hjemmeside: www.ral.gl

Se mere om POST Greenland A/S på denne hjemmeside: www.post.gl

Se mere om Mittarfeqarfiit på denne hjemmeside: www.glv.gl

Se mere om Air Greenland på denne hjemmeside www.airgreenland.gl 

Se mere om Visit Greenland på adresserne: www.greenland.com

Tabel 1. Antal slædehunde i Grønland

By inkluderet bygder | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 5) | 2011 | 2012
Aasiaat | 1.284 | 1.263 | 736 | 840 | 754 | 632 | 617 | 697 | 551 | 633 5) | 794
Tasiilaq | 1.612 | 1.044 | 1.184 | 1.156 | 1.146 | 1.106 | 1106 1) | 1106 2) | 1.318 | 129 5) | 1158 5)
Ilulissat | 4.578 | 4.530 | 4.704 | 4.024 | 5.000 | 3.555 | 4.013 | 3.495 | 3.228 | 3311 5) | 3.176
Ittoqqortoormiit | 600 | 600 | 500 | 430 | 475 | 420 | 382 | 350 | 341 | 305 5) | 304
Kangaatsiaq | 1.131 | 1.016 | 899 | 824 | 724 | 724 1) | 724 1) | 535 | 473 | 356 4) | 1.157
Qaanaaq | 1.321 | 1.350 | 1.339 | 1.398 | 1398 | 1.501 | 1501 1) | 1.016 | 1.112 | 990 3) | 1041 5)
Qasigiannguit | 1.765 | 1.666 | 1.439 | 1.264 | 1.088 | 1.062 | 1.121 | 1084 2) | 964 | 942 5) | 900
Qeqertarsuaq | 987 | 899 | 800 | 750 | 638 | 638 | 670 | 678 | 669 | 758 5) | 703
Sisimiut | 2.002 | 1.870 | 1.791 | 1.485 | 1.654 | 1.836 | 1.486 | 1.810 | 1.647 | 1068 5) | 1.249
Upernavik | 3.822 | 3.748 | 3.500 | 2.584 | 4000 | 4.807 | 4.886 | 3646 2) | 3.846 | 3542 5) | 3.220
Uummannaq | 6.033 | 4.327 | 4.018 | 4.000 | 4.488 | 4.356 | 3.971 | 3.883 | 3.822 | 3722 3) | 3.275
I alt | 25.135 | 22.313 | 20.910 | 18.755 | 21.365 | 20.637 | 20.477 | 18.300 | 17.971 | 15.451 | 16.977

Noter: 1) Tal overført fra forrige år. 2) Tallene indeholder tal fra året før. 3) Tal fra 2. kvartal. 4) Tal fra 3. kvartal. 5) Optalt i 4. kvartal.

bank.stat.gl

Kilde: Embedsdyrlæge

Tabel 2. Vejnet i byerne pr. 1. januar 2013

By | Vejmidte længde (m)
Nanortalik | 12.972
Qaqortoq | 21.172
Narsaq | 27.395
Ivittuut | -
Paamiut | 11.794
Nuuk | 79.487
Maniitsoq | 15.656
Sisimiut | 50.313
Kangaatsiaq | 5.816
Aasiaat | 20.260
Qasigiannguit | 11.756
Ilulissat | 35.826
Qeqertarsuaq | 16.991
Uummannaq | 11.976
Upernavik | 8.767
Qaanaaq | 18.117
Tasiilaq | 20.847
Illoqqortoomiut | 12.983
I alt | 382.128

Anm.: Vejnettet er både asfalteret vej og jordvej

Kilde: Asiaq

Tabel 3. Registrerede motorkøretøjer

| 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013
| Antal
Motorkøretøjer i alt | 4977 | 5255 | 5212 | 5496 | 5009 | 5855 | 5386 | 5929 | 5857
Hyrevogne | 169 | 143 | 129 | 153 | 140 | 214 | 177 | 243 | 205
Personbiler | 3043 | 3289 | 3254 | 3504 | 3221 | 3842 | 3621 | 3941 | 3931
Busser | 63 | 75 | 63 | 64 | 68 | 83 | 83 | 89 | 83
Brandkøretøjer | 136 | 103 | 82 | 87 | 104 | 112 | 122 | 134 | 145
Vare- og lastbiler i alt | 1557 | 1634 | 1616 | 1607 | 1398 | 1503 | 1264 | 1391 | 1358
Motorcykler | 9 | 11 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ...
Øvrige køretøjer | ... | ... | 68 | 81 | 78 | 101 | 119 | 131 | 135

http://bank.stat.gl/ENDMO1HI

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 4. Flybestanden

Pr. 1. januar | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| Antal
Grønlandske fly i alt | 21 | 20 | 20 | 21 | 25 | 28 | 36 | 35 | 30 | 34 | 32
Jet, 2 motorer | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1
Propel, 4 motorer | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 5 | 3
Propel, 2 motorer | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 6 | 6
Helikoptere | 11 | 9 | 9 | 10 | 14 | 17 | 25 | 24 | 20 | 22 | 22
| Siddepladser i alt
Pladser i alt | 674 | 893 | 893 | 898 | 938 | 962 | 992 | 998 | 797 | 869 | 802
Jet, 2 motorer | 200 | 449 | 449 | 449 | 449 | 449 | 449 | 449 | 245 | 245 | 278
Propel, 4 motorer | 300 | 300 | 300 | 300 | 300 | 300 | 300 | 300 | 300 | 250 | 150
Propel, 2 motorer | 43 | 43 | 43 | 43 | 43 | 43 | 43 | 43 | 81 | 192 | 192
Helikoptere | 131 | 101 | 101 | 106 | 146 | 170 | 200 | 206 | 172 | 182 | 182

Kilde: Air Greenland

Tabel 5. Godstransport 2006-2012

| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| 1.000 m3
Skibsgods i alt | 895 | 873 | 891 | 822 | 814 | 834 | 811
Internt i Grønland | 144 | 139 | 140 | 130 | 118 | 111 | 127
Til Grønland | 422 | 420 | 439 | 401 | 386 | 423 | 389
Fra Grønland | 329 | 314 | 312 | 291 | 310 | 300 | 295
| 1.000 ton
Breve i alt | 455 | 425 | 374 | 347 | 289 | 256 | 237
| 1.000
Pakker i alt | 164 | 164 | 154 | 142 | 133 | 127 | 122

Kilde: TELE-POST og Royal Arctic Line A/S

Tabel 6. Persontransport med fly og helikopter

| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
Rutefly og helikoptere i alt | 392.226 | 412.112 | 432.067 | 417.396 | 423.059 | 429.161 | 414.446
Fastvingede fly, indenrigs | 232.995 | 246.276 | 266.617 | 257.292 | 262.279 | 272.195 | 256.879
Rutefly, udenrigs | 66.132 | 74.237 | 76.068 | 72.123 | 73.851 | 68.867 | 71.387
Helikoptere | 93.099 | 91.599 | 89.382 | 87.981 | 86.929 | 88.099 | 86.180

Kilde: Grønlands Lufthavne

Tabel 7. Afrejsende passagerer fra lufthavne, heliporte og helistop

| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
I alt | 392.226 | 412.112 | 432.067 | 417.396 | 423.059 | 429.161 | 414.446
Atlantlufthavne i alt | 151.166 | 160.698 | 167.181 | 155.515 | 154.918 | 161.946 | 159.665
Kangerlussuaq | 119.099 | 128.578 | 133.690 | 126.270 | 127.822 | 134.366 | 133.381
Narsarsuaq | 32.067 | 32.120 | 33.491 | 29.245 | 27.096 | 27.580 | 26.284
Pituffik | - | - | - | - | - | - | -
Andre lufthavne i alt | 183.865 | 197.259 | 210.760 | 208.362 | 216.367 | 214.902 | 200.634
Paamiut | - | 739 | 6.848 | 7.078 | 5.546 | 4.733 | 4.249
Nuuk | 55.620 | 60.213 | 63.575 | 63.043 | 65.451 | 72.957 | 69.324
Maniitsoq | 17.196 | 17.336 | 16.880 | 17.400 | 14.283 | 10.885 | 8.829
Sisimiut | 28.390 | 28.574 | 29.071 | 29.130 | 29.289 | 28.288 | 22.955
Kulusuk | 13.767 | 13.348 | 14.103 | 14.207 | 13.572 | 14.927 | 14.738
Nerlerit Inaat | 2.565 | 2.914 | 2.997 | 3.028 | 3.426 | 3.114 | 3.547
Aasiaat | 18.244 | 21.265 | 20.912 | 21.311 | 28.934 | 25.706 | 19.427
Ilulissat | 30.475 | 33.795 | 36.630 | 34.365 | 36.975 | 37.032 | 41.965
Qaarsut/Uummannaq | 9.130 | 10.597 | 11.424 | 10.932 | 11.417 | 9.600 | 7.105
Upernavik | 6.612 | 6.686 | 6.564 | 6.271 | 5.903 | 6.153 | 6.776
Qaanaaq | 1.866 | 1.792 | 1.756 | 1.597 | 1.571 | 1.507 | 1.719
Heliporte i alt | 36.552 | 33.155 | 30.546 | 29.014 | 29.386 | 30.875 | 31.043
Nanortalik | 3.894 | 4.138 | 4.627 | 4.228 | 4.290 | 4.606 | 4.485
Qaqortoq | 16.437 | 13.844 | 15.085 | 13.767 | 13.933 | 13.621 | 14.204
Narsaq | 8.034 | 8.132 | 7.214 | 7.290 | 8.563 | 10.160 | 10.129
Paamiut | 2.866 | 2.942 | - | - | - | - | -
Maniitsoq | - | - | - | - | - | - | -
Alluitsup Paa | 2.940 | 1.473 | 962 | 774 | 311 | 474 | -
Qqeqertarsuaq | 1.142 | 1.289 | 1.391 | 1.401 | 1.155 | 1.018 | 1.044
Qasigiannguit | 1.239 | 1.337 | 1.267 | 1.554 | 1.134 | 996 | 1.181
Upernavik | - | - | - | - | - | - | -
Helistop i alt | 20.643 | 21.000 | 23.580 | 24.505 | 22.388 | 21.438 | 23.104
Uummannaq | 4.773 | 5.012 | 5.073 | 5.213 | 5.541 | 5.189 | 4.834
Illoqqoortoormiut distrikt | 595 | 958 | 885 | 860 | 996 | 748 | 834
Nord Grønlands distrikt | 409 | 501 | 395 | 404 | 255 | 399 | 324
Ammassalik distrikt | 8.900 | 8.127 | 8.350 | 8.392 | 8.455 | 8.532 | 8.083
Øvrige helistop | 5.966 | 6.402 | 8.877 | 9.636 | 7.141 | 6.570 | 9.029

Kilde: Grønlands Lufthavnsvæsen

Tabel 8. Startende fly fra lufthavne, heliporte og helistop

| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
I alt | 32.833 | 31.757 | 33.196 | 31.497 | 32.348 | 33.984 | 32.493
Atlantlufthavne i alt | 7.171 | 7.138 | 7.597 | 6.891 | 7.217 | 7.696 | 7.537
Kangerlussuaq | 4.351 | 4.342 | 4.322 | 4.043 | 4.322 | 4.673 | 4.826
Narsarsuaq | 2.820 | 2.796 | 3.275 | 2.848 | 2.895 | 3.023 | 2.711
Pituffik | -. |  |  |  |  |  |
Andre lufthave i alt | 13.612 | 14.363 | 15.426 | 14.244 | 14.824 | 16.484 | 15.249
Paamiut | -. | 27 | 382 | 367 | 327 | 338 | 265
Nuuk | 3.542 | 3.524 | 4.032 | 3.580 | 3.782 | 4.819 | 4.162
Maniitsoq | 784 | 783 | 844 | 821 | 619 | 606 | 520
Sisimiut | 1.240 | 1.499 | 1.408 | 1.373 | 1.164 | 1.324 | 1.162
Kulusuk | 1.602 | 1.566 | 1.691 | 1.579 | 1.485 | 1.678 | 1.598
Nerlerit Inaat | 733 | 770 | 865 | 735 | 776 | 927 | 916
Aasiaat | 1.207 | 1.294 | 1.346 | 1.152 | 1.639 | 1.375 | 1.139
Ilulissat | 2.238 | 2.623 | 2.504 | 2.290 | 2.640 | 3.128 | 3.154
Qaarsut/Uummannaq | 1.082 | 1.138 | 1.184 | 1.176 | 1.309 | 1.244 | 965
Upernavik | 859 | 814 | 864 | 828 | 757 | 751 | 858
Qaanaaq | 325 | 325 | 306 | 343 | 326 | 294 | 510
Heliporte i alt | 5.750 | 4.149 | 4.239 | 4.079 | 4.036 | 3.854 | 3.706
Nanortalik | 615 | 623 | 632 | 619 | 616 | 579 | 532
Qaqortoq | 3.602 | 1.891 | 2.334 | 2.165 | 2.183 | 2.037 | 1.897
Narsaq | 622 | 835 | 689 | 698 | 833 | 931 | 937
Paamiut | 301 | 265 | -. | -. | -. | -. | -.
Maniitsoq | -. | -. | -. | -. | -. | -. | -.
Alluitsup Paa | 313 | 221 | 213 | 215 |  |  |
Qeqertarsuaq | 132 | 141 | 160 | 164 | 153 | 121 | 129
Qasigiannguit | 165 | 173 | 211 | 218 | 251 | 186 | 211
Upernavik | -. | -. | -. | -. | -. | -. | -.
Helistop i alt | 6.300 | 6.107 | 5.934 | 6.283 | 6.271 | 5.950 | 6.001
Uummannaq | 1.184 | 1.356 | 1.251 | 1.240 | 1.353 | 1.309 | 1.185
Illoqqoortoormiut distrikt | 413 | 375 | 363 | 389 | 437 | 415 | 427
Avannaa distrikt | 236 | 253 | 171 | 155 | 130 | 163 | 169
Ammassalik distrikt | 1.754 | 1.999 | 1.827 | 1.831 | 1.976 | 1.785 | 1.793
Øvrige helistop | 2.713 | 2.124 | 2.322 | 2.668 | 2.375 | 2.278 | 2.427

Kilde: Grønlands Lufthavne

Tabel 9. Overnattende gæster i kommunerne

| 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
I alt | 62640 | 62497 | 62440 | 68428 | 78551 | 76902 | 82985 | 84211 | 75389 | 72344 | 73801 | 80072
Kommuni kujalleq | 11058 | 9485 | 9050 | 14464 | 13103 | 12912 | 11872 | 12394 | 9560 | 10395 | 10516 | 11432
Sermersooq kommune | 11952 | 11355 | 11667 | 17861 | 17068 | 16585 | 17879 | 19377 | 18355 | 17155 | 18875 | 20523
Qeqqata kommunia | 19522 | 20071 | 21382 | 18427 | 26514 | 25192 | 26176 | 24826 | 21505 | 18162 | 19132 | 18401
Qaasuitsup kommunia | 20108 | 21586 | 20341 | 17676 | 21866 | 22213 | 27058 | 27614 | 25969 | 26632 | 25278 | 29716
| Hotelovernatninger efter nationalitet
Grønland | 32116 | 32017 | 33172 | 35033 | 39750 | 37616 | 42167 | 84211 | 75389 | 72344 | 73801 | 80072
Danmark | 20038 | 19239 | 18412 | 21909 | 24833 | 27030 | 26895 | 42400 | 40855 | 38941 | 39043 | 42912
Sverige | 730 | 588 | 379 | 535 | 1000 | 1251 | 842 | 26731 | 22501 | 19342 | 20700 | 19096
Norge | 594 | 557 | 522 | 595 | 551 | 736 | 736 | 1253 | 625 | 2233 | 745 | 1793
Island | 376 | 772 | 475 | 565 | 968 | 1285 | 711 | 1035 | 898 | 873 | 811 | 1014
Tyskland | 1574 | 1726 | 1654 | 1954 | 1498 | 1568 | 1736 | 857 | 775 | 660 | 759 | 1281
England | 994 | 792 | 703 | 1032 | 944 | 864 | 918 | 1698 | 1800 | 1736 | 2111 | 2572
Holland | 340 | 222 | 283 | 195 | 253 | 328 | 410 | 418 | 242 | 265 | 275 | 366
Frankrig | 386 | 423 | 475 | 469 | 571 | 523 | 713 | 662 | 505 | 636 | 698 | 891
Italien | 314 | 184 | 426 | 289 | 232 | 259 | 298 | 274 | 253 | 236 | 245 | 296
Øvrige Europa | 1196 | 1289 | 1620 | 1149 | 1426 | 1928 | 1881 | 2474 | 1992 | 2058 | 1983 | 2279
USA | 1862 | 2130 | 2483 | 2452 | 2024 | 1763 | 2930 | 2266 | 1972 | 1877 | 1625 | 2327
Japan | 630 | 746 | 407 | 777 | 363 | 601 | 329 | 532 | 417 | 148 | 264 | 349
Canada | 901 | 819 | 762 | 569 | 581 | 466 | 722 | 633 | 506 | 671 | 800 | 679
Andre lande | 535 | 993 | 667 | 905 | 922 | 637 | 1584 | 1800 | 1039 | 1171 | 2365 | 3016
Ukendt | 54 | - | - | - | 2635 | 47 | 113 | - | - | 85 | - | -

http://bank.stat.gl/tudantg

Kilde Grønlands Statistik

Tabel 10. Belægning på hoteller i procent

| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| pct.
Kommune kujalleq | 27,2 | 29 | 24,2 | 28,7 | 30,4 | 26,5 | 27,5 | 24,2 | 24,5 | 27 | 26,3
Sermersooq kommune | 46,3 | 39,1 | 40,7 | 39,9 | 41,2 | 41,5 | 47,4 | 43,8 | 45,4 | 48,2 | 43,1
Qeqqata kommunia | 31,4 | 30,6 | 40,1 | 40 | 33,2 | 34,2 | 36,7 | 36,7 | 35 | 36,3 | 32,1
Qaasuitsup kommunia | 44,4 | 46,6 | 44,1 | 47,6 | 42,2 | 43,9 | 39,2 | 38,3 | 39,3 | 35,7 | 39,2
I alt | 37 | 35,4 | 37,3 | 39,1 | 36,6 | 36,7 | 37,8 | 36,2 | 36,6 | 37 | 36

http:// bank.stat.gl/tudkap

Kilde: Grønlands Statistik

9. Energi

2013-11-29

Grønlands energiforbrug

Siden 1993 har Grønland været delvis selvforsynende med energi takket været anlæggelsen af vandkraftværker samt produktion af affaldsvarme. På trods af en stigende egen produktion af energi er Grønland dog fortsat afhængig af importeret olie primært gasolie, petroleum og benzin.

I 2009 var der for første gang i flere år et større fald i energiforbruget. Faldet skyldtes primært et mindre forbrug af gasolie til produktion af el og varme. En konverteringsproces baseret på olie involverer et betydeligt energitab, som kan reduceres ved at erstatte olie med vandkraft. Det var netop situationen i 2009, hvor produktionen af vandkraft steg betragteligt og dermed kunne fortrænges en større mængde olie i konverteringsprocessen, jf. figur 1.1.

Fortrængningen af olie i konverteringsprocessen fortsatte i 2010, 2011 og 2012. Alligevel steg det samlede energiforbrug anseeligt i såvel 2010 som 2011 pga. et opstået behov for store mængder olie til geologiske undersøgelser primært olieefterforskning. Der blev gennemført otte olieefterforskningsboringer i 2010 og 2011. Selve boringerne samt de relaterede aktiviteter krævede et energiforbrug, der svarede til knap 20 pct. af landets samlede årlige energiforbrug.

Efter 2011 er olieefterforskningsboringerne foreløbigt indstillet. Dermed faldt Grønlands samlede energiforbrug tilbage til niveauet i 2009. Grønlands samlede energiforbrug er opgjort til 9.114 TJ i 2012. Det er en anelse mere end energiforbruget i 2009, men et fald på 17,4 pct. i forhold til 2011. Den vedvarende energi udgør 14,5 pct. af det samlede energiforbrug, hvilket er det højeste nogensinde.

Vedvarende energi spiller en væsentlig rolle i relation til udledningen af drivhusgasser og den globale opvarmning, idet stigende anvendelse af vedvarende energi medfører en reduceret udledning af drivhusgasser, når fossile brændsler som olie erstattes.

Figur 1.1. Egen produktion og energiforbrug i Grønland

Kilde: Grønlands Statistik

Vedvarende energi er dels energiformer som fx vandkraft og solvarme, der ikke medfører udledning af drivhusgasser, dels de såkaldt CO₂-neutrale brændsler som fx træ og anden biomasse, der under væksten optager CO₂ fra atmosfæren og derefter afgiver CO₂ igen ved afbrænding.

Når det direkte energiforbrug fordeles på husholdninger og erhverv fremgår det af figur 1.2, at energi- og vandforsyning tegner sig for 30 pct. af det samlede forbrug efterfulgt af landbrug, fiskeri og fangst med 20 pct. Husholdningerne tegner sig for 18 pct. og transport, post og tele for 15 pct. af det direkte energiforbrug.

Den producerede el og fjernvarme fra kategorien energi- og vandforsyning ender i sidste ende hos en slutbruger beliggende uden for konverteringssektoren. Det endelige energiforbrug er derfor højere for de øvrige brancher end angivet i figur 1.2.

Figur 1.2. Det direkte energiforbrug fordelt på husholdninger og erhverv 2012

Kilde: Grønlands Statistik

Drivhusgasser

Ved afbrænding af fossile brændsler udledes drivhusgasserne kuldioxid (CO₂), metan og lattergas til atmosfæren. Af den samlede udledning fra energiforbruget i Grønland kom 99,5 pct. af drivhusgasserne i 2012 fra CO₂. Metan tegnede sig for 0,2 pct., mens lattergas bidrog med 0,3 pct. af de samlede udslip, jf. figur 2.1, hvor de samlede udledninger er gengivet i CO₂-ækvivalenter. Ved omregning til CO₂-ækvivalenter tages hensyn til, at stofferne har forskellig effekt i atmosfæren og dermed forskelligt opvarmningspotentiale.

Grønlands udledning af drivhusgasser varierer fra år til år som følge af stigninger eller fald i forbruget af olie til konvertering, transport og direkte opvarmning. Udledningen af drivhusgasser nåede i 2011 det højeste niveau nogensinde. Fraværet af olieefterforskningsboringer samt en øget produktion af vedvarende energi medførte til gengæld, at udledningen af drivhusgasser i 2012 faldt til det laveste niveau siden 1995.

Figur 2.1. Udledning af drivhusgasser fra energiforbrug

Kilde: Grønlands Statistik

Erhvervenes udledning af drivhusgasser

Det direkte energiforbrug i de grønlandske husholdninger foranledigede ca. 21 pct. af den samlede udledning af drivhusgasser i 2012. Erhvervene stod dermed for de resterede knap 79 pct., jf. figur 3.1.

Figur 3.1. Drivhusgassernes fordeling på erhverv og husholdninger

Kilde: Grønlands Statistik

Landbrug, fiskeri mm. bidrog med 23 pct. af den samlede udledning af drivhusgasser. Bidraget kom overvejende fra fiskefartøjernes udledninger.

Energi- og vandforsyning bidrog i 2012 med knap 19 pct. af udledningerne. Erhvervet omfatter hele forsyningen af el og fjernvarme.

Transport stod for 16 pct. af udledningerne. Udslippene omfatter alle udslip fra virksomheder, der udfører transport som en serviceydelse for andre erhverv og husholdninger. Derimod omfatter de ikke udledninger fra den transport, som andre erhverv og husholdninger udfører med egne person-, vare- og lastbiler.

Grønland og Kyotoprotokollen

Grønland er ikke part i FN's rammekonvention om klimaforandringer og i Kyotoprotokollen til FN's rammekonvention om klimaforandringer, der har som målsætning at mindske udledningen af drivhusgasser til atmosfæren.

Inatsisartut (Grønlands Landsting) bad Danmark ratificere Kyotoprotokollen uden forbehold for Grønland, mens der efter det færøske lagtings ønske blev taget et territorialt forbehold for Færøerne. I forbindelse med den danske ratifikation indgik Grønland og Danmark en rammeaftale om ratifikation af Kyotoprotokollen i september 2001. Efter denne aftale skal Grønland yde en aktiv indsats for at reducere udledningen af drivhusgasser i forhold til 1990. Desuden skal Grønland bidrage til, at der kan sendes årlige opgørelser over udledningen af drivhusgasser til FN's klimasekretariat.

Nukissiorfiit

Nukissiorfiit er en nettostyret virksomhed under Grønlands Selvstyre. Nukissiorfiit varetager den offentlige forsyning el, vand og varme i landets byer og bygder.

El- og varmeforsyning i byerne

Det første offentlige elværk blev indviet i Nuuk den 26. oktober 1949. Derefter fik resten af byerne elforsyning i prioriteret rækkefølge. Som den sidste by fik Kangaatsiaq et offentligt elværk i 1975. På grund af de store afstande mellem byerne har der hidtil ikke været økonomisk eller teknisk basis for transmissionsnet mellem byerne.

Frem til introduktionen af vandkraft, var forsyningen af el baseret på ét dieseldrevet elværk eller kraftværk med tilhørende distributionsnet i hver by. Produktionsomkostningerne er forholdsvis høje, fordi mange anlæg er ret små, og fordi der i hver by er etableret reserve- og nød-elværker. På grund af de klimatiske forhold kan forbrugerne ikke tåle længere afbrydelser af elforsyningen.

Den offentlige varmetjeneste blev skabt i 1960, hvor Maniitsoq som den første by fik et kraftvarmeværk i forbindelse med bygningen af en ny skole. I dag forsyner Nukissiorfiit tolv byer med fjernvarme.

I 1993 indviedes det første vandkraftværk i Buksefjorden syd for Nuuk. I dag, tyve år senere, har Grønland fem vandkraftværker, som forsyner de seks byer Nuuk, Sisimiut, Ilulissat, Qaqortoq, Narsaq og Tasiilaq. Med introduktionen af vandkraft fulgte også introduktionen af elvarme, som distribueres i Nuuk, Sisimiut, Qaqortoq og Narsaq.

Grønlands første brintanlæg

I 2010 indviede Nukissiorfiit Grønlands første brintanlæg. Anlægget bruges til at opnå konkret erfaring med såvel produktion, transport og anvendelse af brint som energibærer. Endvidere fungerer anlægget som et demonstrationsanlæg for at øge borgernes kendskab til brint og brændselsceller.

Forsyning i bygder

Forsyningssikkerheden i bygderne er mindre end i byerne, fordi der generelt ikke er etableret nød-elværker. Forsyningssikkerheden opretholdes ved, at elværkerne i bygderne som hovedregel har tre generatoranlæg. Ved nedbrud på én generator skal de to andre fortsat kunne opretholde forsyningen med el.

Uden for Nukissiorfiits ansvarsområde er der beboere i bygder og på isolerede fåreholdersteder, der bruger private mobile generatorer.

Der er ikke egentlig offentlig varmeforsyning i bygderne. I få bygder forsynes enkelte offentlige bygninger, som regel bygdens servicehus, med restvarme fra kølevandet fra dieselgeneratorerne på elværket, men størstedelen af bygdernes huse opvarmes med olieovne eller centralvarmeanlæg.

Vandforsyning

Den offentlige vandforsyning startede i 1950, hvor forundersøgelserne til landets første vandværk blev indledt i Narsaq.

I dag forsyner Nukissiorfiit samtlige byer og 51 bygder med vand hele året. I byerne baseres forsyningen hovedsageligt på vand fra vandsøer og elve. Herfra føres vandet gennem ledningsnettet frem til vandværkerne, hvor det renses og behandles, inden det sendes videre til forbrugerne.

I Qaanaaq, hvor forsyningen af vand ophører i vinterperioden, sker vandforsyningen ved at smelte is.

Vandet distribueres til forbrugerne gennem ledningsnet eller med tankbiler i områder, hvor husene er forsynet med vandtanke. I bygderne leveres vandet kun sjældent direkte til husene, men i stedet til et eller flere tapsteder. Ni bygder forsynes med vand fra anlæg, der bruger princippet med omvendt osmose.

I bygder uden vandforsyning foregår forsyningen ved vandslanger om sommeren og ved manuel forsyning fra kilder, elve og søer samt ved smeltning af is og sne om vinteren.

Tabel 1. Energiforbrug 2012

|  | Flyden-de brænds-ler i alt | Gasolie | Benzin | Jet A-1 / Petro-leum | Diesel Fuel Arctic | Fly-benzin | Fuelolie | Spildolie | LPG / Flaske-gas | Vedva-rende energi | El | Fjern-varme
|  | 1.000 liter | kg | MWh
- | Produktion | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 423.165 | - | -
- | Genbrug | 260 | - | - | - | - | - | - | 260 | - | - | - | -
- | Import | 294.952 | 242.043 | 16.190 | 20.941 | 4.590 | 198 | 10.989 | - | 83.494 | - | - | -
Tilgang i alt (= Anvendelse i alt) | 295.212 | 242.043 | 16.190 | 20.941 | 4.590 | 198 | 10.989 | 260 | 83.494 | 423.165 | - | -
- | Eksport | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | -
- | Bunkring af skibe i udenrigsfart | 73.303 | 64.689 | - | - | - | - | 8.614 | - | - | - | - | -
- | Svind og ledningstab | 2.856 | 2.348 | 508 | - | - | - | - | - | - | 57.146 | - | -
- | Lagertræk | -2.677 | 659 | -2.092 | -2.246 | - | -2 | 1.004 | - | - | - | - | -
Samlet indenlandsk anvendelse | 221.729 | 174.347 | 17.774 | 23.186 | 4.590 | 200 | 1.371 | 260 | 83.565 | 366.019 | 314.344 | 217.847
- | Husholdninger | 47.630 | 42.153 | 1.847 | 2.343 | 1.287 | - | - | - | 34.157 | - | 97.447 | 117.637
- | Landbrug, jagt mv. | 306 | 284 | 19 | 3 | - | - | - | - | 121 | - | 47 | -
- | Fiskeri og servicevirk. ifm. fiskeri | 52.513 | 43.096 | 9.362 | 55 | - | - | - | - | 7.277 | - | 559 | -
- | Råstofudvinding | 4.019 | 3.528 | 9 | 479 | 1 | - | - | - | 1.076 | - | 232 | -
- | Føde-, drikke- og tobaksvareindustri | 5.715 | 5.595 | 103 | 1 | 16 | - | - | - | 1.170 | - | 31.697 | 888
- | Anden industri | 950 | 874 | 66 | 11 | - | - | - | - | 466 | - | 2.971 | -
- | Energi- og vandforsyning | 39.409 | 37.781 | 138 | 191 | 1.038 | - | - | 260 | 173 | 366.019 | 14.652 | -
| - heraf anvendt i konvertering | 37.581 | 36.208 | - | - | 1.114 | - | - | 260 | - | 366.019 | - | -
- | Bygge og anlæg | 4.690 | 3.416 | 1.140 | 91 | 43 | - | - | - | 22.744 | - | 8.241 | 647
- | Engroshandel, servicestationer og autohandel | 1.354 | 1.090 | 197 | 6 | 62 | - | - | - | 1.951 | - | 2.585 | 1.528
- | Detailh. og reparationsvirk. undt. biler | 7.348 | 6.823 | 463 | 35 | 27 | - | - | - | 150 | - | 39.397 | 7.472
- | Hoteller og restauranter | 1.324 | 829 | 151 | 25 | 319 | - | - | - | 3.392 | - | 8.820 | 8.638
- | Transport og hjælpevirk. ifm. transport | 37.133 | 12.642 | 2.607 | 18.834 | 1.478 | 200 | 1.371 | - | 2.664 | - | 25.959 | 35.081
- | Post og tele, finansiering og forsikring | 1.000 | 731 | 242 | 15 | 12 | - | - | - | 33 | - | 13.975 | 2.081
- | Udlejning, ejendomsformidling og forretningsservice | 3.723 | 2.628 | 768 | 266 | 60 | - | - | - | 1.830 | - | 5.850 | 1.927
- | Offentlig forvaltning og service | 13.446 | 11.841 | 591 | 779 | 235 | - | - | - | 6.255 | - | 54.380 | 35.679
- | Foreninger, kultur og renovation | 1.170 | 1.036 | 70 | 52 | 12 | - | - | - | 106 | - | 7.533 | 6.269
- | Uoplyst | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | -

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 2. Forbrug af fossile brændsler

| 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| GJ
Erhverv og husholdninger i alt | 8.644.432 | 8.699.898 | 8.951.828 | 8.827.178 | 9.162.815 | 8.000.316 | 9.171.768 | 9.804.476 | 7.796.793
Alle erhverv | 6.343.488 | 6.522.353 | 6.524.634 | 6.886.275 | 7.131.507 | 6.237.964 | 7.461.814 | 8.056.909 | 6.114.828
Husholdninger | 2.300.944 | 2.177.545 | 2.427.194 | 1.940.903 | 2.031.309 | 1.762.351 | 1.709.954 | 1.747.568 | 1.681.965
Landbrug, fiskeri og råstofudvinding | 1.403.485 | 1.658.971 | 1.292.515 | 2.101.223 | 2.061.934 | 1.780.554 | 1.708.285 | 1.864.483 | 1.985.967
Landbrug, jagt mv. | 17.027 | 18.754 | 18.065 | 15.205 | 15.074 | 12.415 | 13.312 | 12.319 | 10.789
Fiskeri | 1.294.792 | 1.491.620 | 1.138.537 | 1.898.072 | 1.848.107 | 1.671.935 | 1.580.468 | 1.609.052 | 1.833.042
Råstofudvinding | 91.666 | 148.598 | 135.913 | 187.945 | 198.753 | 96.205 | 114.506 | 243.111 | 142.136
Industri | 353.446 | 359.749 | 365.176 | 342.689 | 385.110 | 314.988 | 261.902 | 239.892 | 235.772
Føde-, drikke- og tobaksvareindustri | 301.420 | 308.574 | 306.294 | 295.655 | 334.916 | 276.302 | 231.098 | 206.758 | 202.280
Tekstil- og læderindustri | 8.103 | 8.369 | 9.979 | 8.020 | 12.465 | 10.306 | 8.415 | 9.961 | 10.042
Træ-, papir- og grafisk industri | 12.729 | 13.606 | 15.211 | 11.585 | 8.680 | 5.968 | 4.632 | 5.163 | 5.112
Kemisk industri og plastindustri | - | - | - | - | - | - | - | - | -
Sten-, ler- og glasindustri | 8.019 | 7.212 | 8.321 | 8.351 | 9.335 | 7.812 | 6.661 | 7.489 | 8.675
Jern- og metalindustri | 22.921 | 21.481 | 24.709 | 18.571 | 18.958 | 14.054 | 10.669 | 10.083 | 9.029
Møbelindustri og anden industri | 254 | 507 | 662 | 506 | 756 | 546 | 426 | 437 | 633
Energi- og vandforsyning | 1.812.272 | 1.791.457 | 1.868.046 | 1.764.322 | 1.877.955 | 1.623.133 | 1.376.289 | 1.346.846 | 1.395.863
Bygge og anlæg | 285.798 | 280.395 | 300.530 | 295.611 | 275.652 | 222.346 | 196.645 | 207.331 | 163.734
Handel, hotel og restauration | 351.907 | 343.380 | 372.176 | 345.197 | 378.035 | 336.658 | 278.374 | 344.579 | 352.929
Autohandel, service og tankstationer | 25.000 | 23.318 | 26.390 | 22.787 | 24.633 | 16.163 | 14.235 | 14.190 | 17.268
Engroshandel undtagen med biler | 42.634 | 39.957 | 40.645 | 35.856 | 35.384 | 29.677 | 29.069 | 32.251 | 30.194
Detailhandel og reparations-virksomhed. undtagen biler | 218.216 | 215.719 | 229.222 | 219.781 | 250.247 | 231.720 | 184.712 | 250.533 | 259.003
Hoteller og restauranter | 66.057 | 64.387 | 75.920 | 66.773 | 67.771 | 59.098 | 50.358 | 47.606 | 46.464
Transport, post og tele | 1.392.846 | 1.361.606 | 1.452.971 | 1.326.930 | 1.390.669 | 1.269.389 | 1.286.124 | 1.373.416 | 1.322.806
Transport | 1.363.654 | 1.335.737 | 1.422.735 | 1.297.943 | 1.365.139 | 1.240.298 | 1.265.776 | 1.352.576 | 1.300.699
Post og tele | 29.192 | 25.868 | 30.235 | 28.987 | 25.530 | 29.091 | 20.347 | 20.839 | 22.106
Finansiering og forretningsservice | 100.646 | 96.443 | 127.369 | 108.557 | 132.788 | 117.635 | 1.720.505 | 2.094.975 | 142.074
Finansiering og forsikring | 7.038 | 6.310 | 7.721 | 6.428 | 19.564 | 14.804 | 12.058 | 12.839 | 12.578
Udlejning og ejendomsformidling | 17.290 | 17.575 | 22.434 | 20.146 | 27.137 | 20.789 | 17.531 | 17.915 | 46.918
Forretningsservice | 76.318 | 72.558 | 97.214 | 81.982 | 86.087 | 82.042 | 1.690.915 | 2.064.222 | 82.579
Offentlige og personlige tjenester | 643.088 | 630.352 | 745.851 | 601.746 | 629.365 | 573.261 | 633.691 | 585.388 | 515.683
Offentlig administration | 338.207 | 332.888 | 395.723 | 324.871 | 356.842 | 373.635 | 466.538 | 421.281 | 358.940
Undervisning | 142.026 | 139.921 | 159.795 | 118.813 | 114.057 | 85.209 | 72.415 | 72.592 | 69.532
Sundhedsvæsen | 30.131 | 28.031 | 37.940 | 33.593 | 37.210 | 23.503 | 20.693 | 19.967 | 20.207
Sociale institutioner | 53.356 | 50.929 | 59.603 | 46.439 | 47.099 | 34.353 | 27.461 | 25.913 | 25.774
Foreninger, kultur og renovation | 79.369 | 78.583 | 92.789 | 78.031 | 74.157 | 56.562 | 46.584 | 45.635 | 41.230

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 3. Forbrug af el og varme

| 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| MWh
Erhverv og husholdninger i alt | 437.634 | 443.190 | 481.504 | 482.687 | 498.493 | 497.376 | 468.426 | 520.322 | 532.191
Alle erhverv | 291.573 | 295.489 | 291.617 | 293.165 | 303.497 | 302.293 | 287.421 | 316.186 | 317.107
Husholdninger | 146.061 | 147.700 | 189.887 | 189.522 | 194.996 | 195.083 | 181.005 | 204.136 | 215.084
Landbrug, fiskeri og råstofudvinding | 1.791 | 1.819 | 1.362 | 1.178 | 1.073 | 822 | 1.113 | 1.682 | 837
Landbrug, jagt mv. | 137 | 139 | 104 | 87 | 74 | 40 | 48 | 55 | 47
Fiskeri | 1.106 | 1.123 | 841 | 691 | 544 | 550 | 522 | 546 | 559
Råstofudvinding | 548 | 557 | 417 | 400 | 455 | 232 | 543 | 1.081 | 232
Industri | 50.614 | 51.380 | 38.993 | 40.742 | 43.170 | 42.530 | 44.468 | 39.528 | 35.555
Føde-, drikke- og tobakvareindustri | 44.627 | 45.301 | 34.440 | 37.193 | 39.029 | 40.185 | 41.898 | 36.125 | 32.584
Tekstil- og læderindustri | 1.365 | 1.386 | 1.038 | 872 | 954 | 609 | 549 | 793 | 756
Træ-, papir- og grafisk industri | 2.381 | 2.417 | 1.811 | 1.262 | 1.613 | 658 | 824 | 1.127 | 839
Kemisk industri og plastindustri | - | - | - | - | - | - | - | - | -
Sten-, ler- og glasindustri | 213 | 217 | 162 | 161 | 155 | 139 | 129 | 222 | 128
Jern- og metalindustri | 1.990 | 2.020 | 1.513 | 1.232 | 1.390 | 925 | 1.052 | 1.241 | 1.233
Møbelindustri og anden industri | 37 | 38 | 28 | 22 | 27 | 15 | 16 | 19 | 15
Energi- og vandforsyning | 15.833 | 16.073 | 12.040 | 12.283 | 11.877 | 12.731 | 13.241 | 14.488 | 14.652
Bygge og anlæg | 17.934 | 18.203 | 14.138 | 12.412 | 11.353 | 9.961 | 6.732 | 8.801 | 8.887
Handel, hotel og restauration | 64.164 | 65.071 | 58.011 | 58.010 | 62.599 | 67.864 | 62.015 | 63.383 | 68.441
Autohandel, service og tankstationer | 2.062 | 2.093 | 1.630 | 1.358 | 1.265 | 940 | 940 | 1.165 | 850
Engroshandel undtagen med biler | 3.775 | 3.826 | 3.678 | 3.333 | 3.357 | 2.619 | 2.246 | 2.844 | 3.263
Detailhandel og reparations-virksomhed undtagen biler | 45.814 | 46.489 | 37.675 | 39.834 | 43.351 | 46.499 | 43.762 | 42.454 | 46.869
Hoteller og restauranter | 12.513 | 12.663 | 15.028 | 13.486 | 14.626 | 17.806 | 15.067 | 16.921 | 17.459
Transport, post og tele | 59.236 | 59.888 | 78.728 | 75.981 | 71.590 | 74.083 | 72.569 | 76.809 | 75.647
Transport | 44.708 | 45.149 | 66.331 | 62.743 | 58.999 | 62.098 | 59.562 | 62.665 | 61.041
Post og tele | 14.528 | 14.739 | 12.397 | 13.238 | 12.591 | 11.986 | 13.007 | 14.144 | 14.606
Finansiering og forretningsservice | 12.949 | 13.131 | 11.865 | 10.420 | 11.930 | 8.777 | 8.519 | 10.143 | 9.226
Finansiering og forsikring | 1.300 | 1.318 | 1.192 | 1.038 | 1.110 | 817 | 856 | 1.381 | 1.450
Udlejning og ejendomsformidling | 3.684 | 3.733 | 3.752 | 3.253 | 3.787 | 3.385 | 3.163 | 3.046 | 2.905
Forretningsservice | 7.965 | 8.080 | 6.920 | 6.128 | 7.033 | 4.575 | 4.500 | 5.716 | 4.871
Offentlige og personlige tjenester | 69.052 | 69.925 | 76.480 | 82.139 | 89.905 | 85.524 | 78.764 | 101.351 | 103.861
Offentlig administration | 30.158 | 30.604 | 24.618 | 26.558 | 30.687 | 29.205 | 30.391 | 38.535 | 39.332
Undervisning | 11.704 | 11.804 | 19.496 | 20.316 | 19.801 | 17.016 | 13.026 | 24.393 | 23.269
Sundhedsvæsen | 6.929 | 7.005 | 9.233 | 11.850 | 16.251 | 18.348 | 17.082 | 14.476 | 16.429
Sociale institutioner | 7.854 | 7.948 | 9.393 | 9.689 | 9.128 | 8.555 | 7.189 | 8.738 | 11.028
Foreninger, kultur og renovation | 12.407 | 12.564 | 13.739 | 13.726 | 14.038 | 12.400 | 11.076 | 15.209 | 13.803

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 4. Forbrug af vand

| 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| m3
Erhverv og husholdninger i alt | 5.994.191 | 6.007.721 | 6.059.321 | 6.226.700 | 6.438.087 | 5.377.877 | 5.242.366 | 5.089.807 | 4.958.038
Alle erhverv | 4.703.675 | 4.718.965 | 4.758.234 | 4.875.677 | 5.063.417 | 3.972.391 | 3.833.027 | 3.636.604 | 3.491.296
Husholdninger | 1.290.516 | 1.288.756 | 1.301.086 | 1.351.024 | 1.374.670 | 1.405.487 | 1.409.339 | 1.453.203 | 1.466.742
Landbrug, fiskeri og råstofudvinding | 34.662 | 56.318 | 50.978 | 63.883 | 61.088 | 18.198 | 139.052 | 66.716 | 190.756
Landbrug, jagt mv. | 244 | 244 | 246 | 270 | 202 | 90 | 118 | 101 | 102
Fiskeri | 1.269 | 1.268 | 1.280 | 1.121 | 795 | 568 | 532 | 451 | 856
Råstofudvinding | 33.149 | 54.807 | 49.452 | 62.493 | 60.091 | 17.540 | 138.402 | 66.164 | 189.798
Industri | 3.528.281 | 3.523.470 | 3.557.181 | 3.594.076 | 3.780.263 | 2.948.077 | 2.768.415 | 2.836.716 | 2.582.425
Føde-, drikke- og tobaksvareindustri | 3.489.876 | 3.485.117 | 3.518.461 | 3.553.110 | 3.742.989 | 2.929.385 | 2.760.998 | 2.822.649 | 2.567.981
Tekstil- og læderindustri | 31.929 | 31.885 | 32.190 | 34.019 | 31.102 | 14.925 | 2.260 | 10.437 | 12.361
Træ-, papir- og grafisk industri | 943 | 941 | 950 | 1.011 | 1.057 | 540 | 775 | 571 | 143
Kemisk industri og plastindustri | - | - | - | - | - | - | - | - | -
Sten-, ler- og glasindustri | 529 | 528 | 533 | 487 | 645 | 450 | 503 | 479 | 316
Jern- og metalindustri | 5.006 | 4.999 | 5.047 | 5.449 | 4.470 | 2.778 | 3.879 | 2.581 | 1.624
Møbelindustri og anden industri | - | - | - | - | - | - | - | - | -
Energi- og vandforsyning | 24.983 | 24.949 | 25.187 | 25.443 | 42.833 | 63.281 | 67.630 | 50.614 | 53.939
Bygge og anlæg | 83.567 | 83.453 | 84.252 | 86.143 | 77.827 | 74.031 | 77.046 | 75.104 | 74.374
Handel, hotel og restauration | 224.224 | 223.918 | 226.061 | 252.382 | 239.639 | 183.798 | 160.186 | 145.752 | 168.283
Autohandel, service og tankstationer | 4.593 | 4.587 | 4.631 | 5.159 | 4.519 | 2.856 | 3.822 | 2.941 | 3.037
Engroshandel undtagen med biler | 6.124 | 6.115 | 6.174 | 6.619 | 5.872 | 3.953 | 4.685 | 3.430 | 3.808
Detailh. og reparationsvirks. undt. biler | 95.028 | 94.898 | 95.806 | 113.136 | 86.025 | 51.650 | 51.909 | 54.650 | 74.678
Hoteller og restauranter | 118.479 | 118.318 | 119.450 | 127.468 | 143.222 | 125.340 | 99.770 | 84.731 | 86.760
Transport, post og tele | 138.066 | 137.878 | 139.197 | 121.627 | 107.278 | 123.218 | 139.866 | 119.072 | 101.734
Transport | 125.784 | 125.612 | 126.814 | 116.726 | 95.963 | 110.621 | 125.986 | 108.216 | 88.374
Post og tele | 12.283 | 12.266 | 12.383 | 4.901 | 11.315 | 12.597 | 13.880 | 10.856 | 13.360
Finansiering og forretningsservice | 39.763 | 39.709 | 40.088 | 43.759 | 48.132 | 34.501 | 30.580 | 26.341 | 28.177
Finansiering og forsikring | 2.932 | 2.928 | 2.956 | 3.193 | 3.122 | 1.731 | 1.554 | 1.858 | 5.828
Udlejning og ejendomsformidling | 28.648 | 28.609 | 28.882 | 31.124 | 35.938 | 24.662 | 19.507 | 12.689 | 11.933
Forretningsservice | 8.184 | 8.172 | 8.251 | 9.442 | 9.072 | 8.108 | 9.519 | 11.793 | 10.416
Offentlige og personlige tjenester | 630.129 | 629.269 | 635.290 | 688.363 | 706.357 | 527.287 | 450.252 | 316.288 | 291.608
Offentlig administration | 106.639 | 106.494 | 107.513 | 115.688 | 105.570 | 105.766 | 108.884 | 69.686 | 73.798
Undervisning | 115.975 | 115.817 | 116.925 | 126.170 | 142.383 | 116.904 | 81.558 | 55.336 | 53.049
Sundhedsvæsen | 86.468 | 86.350 | 87.176 | 95.478 | 117.428 | 83.875 | 52.081 | 37.969 | 36.161
Sociale institutioner | 182.822 | 182.573 | 184.320 | 200.209 | 194.022 | 119.962 | 112.245 | 89.624 | 72.109
Foreninger, kultur og renovation | 138.225 | 138.036 | 139.357 | 150.819 | 146.953 | 100.780 | 95.485 | 63.673 | 56.490

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 5. Energiforbrug fordelt på fossile brændsler

| 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| GJ
I alt | 8.644.432 | 8.699.898 | 8.951.828 | 8.827.178 | 9.162.815 | 8.000.316 | 9.171.768 | 9.804.476 | 7.796.793
Benzin | 481.437 | 498.034 | 527.100 | 531.472 | 544.236 | 559.037 | 582.135 | 571.446 | 576.091
DFA | 193.522 | 165.760 | 227.291 | 214.502 | 209.502 | 226.703 | 209.493 | 172.399 | 160.731
Gasolie | 7.224.902 | 7.293.254 | 7.344.189 | 7.229.546 | 7.513.149 | 6.448.506 | 7.474.868 | 7.953.541 | 6.179.045
Petroleum | 725.682 | 724.126 | 835.150 | 832.570 | 876.164 | 750.072 | 838.911 | 1.009.938 | 806.879
Flybenzin | 2.799 | 3.545 | 3.172 | 4.603 | 5.355 | 2.444 | 2.830 | 1.343 | 6.226
Fuelolie | - | - | - | - | - | - | 49.993 | 82.494 | 54.609
Spildolie | 9.385 | 9.404 | 9.393 | 9.351 | 9.320 | 9.276 | 9.319 | 9.346 | 9.368
LPG | 6.705 | 5.775 | 5.533 | 5.133 | 5.088 | 4.277 | 4.220 | 3.969 | 3.844

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 6. Forbrug af vedvarende energi

| 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| GJ
Vedvarende energi i alt | 779.724 | 817.862 | 783.419 | 821.987 | 814.354 | 995.844 | 1.101.345 | 1.228.472 | 1.317.669
Vandkraft | 691.200 | 730.800 | 705.600 | 734.400 | 727.200 | 915.671 | 1.011.600 | 1.137.600 | 1.215.040
Affald | 88.524 | 87.062 | 77.819 | 87.587 | 87.154 | 80.173 | 89.745 | 90.872 | 102.628

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 7. Energiforbrugets bidrag til drivhuseffekten

| 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| ton CO2-ækvivalenter
Erhverv og husholdninger i alt | 638.966 | 643.069 | 661.366 | 652.219 | 676.906 | 591.663 | 677.847 | 724.377 | 577.120
Alle erhverv | 469.835 | 483.015 | 482.973 | 509.663 | 527.679 | 462.225 | 552.263 | 596.061 | 453.600
Husholdninger | 169.132 | 160.054 | 178.392 | 142.557 | 149.227 | 129.438 | 125.584 | 128.316 | 123.519
Landbrug, fiskeri og råstofudvinding | 102.070 | 120.829 | 93.812 | 153.353 | 150.518 | 129.737 | 124.285 | 135.792 | 144.711
Landbrug, jagt mv. | 1.249 | 1.376 | 1.325 | 1.115 | 1.106 | 910 | 976 | 904 | 791
Fiskeri | 94.082 | 108.528 | 82.495 | 138.419 | 134.806 | 121.773 | 114.927 | 117.082 | 133.503
Råstofudvinding | 6.739 | 10.926 | 9.992 | 13.819 | 14.607 | 7.055 | 8.382 | 17.806 | 10.416
Industri | 25.978 | 26.441 | 26.837 | 25.183 | 28.294 | 23.139 | 19.235 | 17.616 | 17.316
Føde-, drikke- og tobaksvareindustri | 22.165 | 22.691 | 22.521 | 21.739 | 24.617 | 20.307 | 16.983 | 15.193 | 14.863
Tekstil- og læderindustri | 594 | 614 | 732 | 588 | 915 | 756 | 617 | 731 | 737
Træ-, papir- og grafisk industri | 934 | 998 | 1.117 | 850 | 636 | 437 | 339 | 378 | 374
Kemisk industri og plastindustri | - | - | - | - | - | - | - | - | -
Sten-, ler- og glasindustri | 589 | 530 | 611 | 613 | 686 | 573 | 488 | 549 | 637
Jern- og metalindustri | 1.677 | 1.571 | 1.808 | 1.356 | 1.384 | 1.026 | 777 | 733 | 659
Møbelindustri og anden industri | 19 | 37 | 49 | 37 | 56 | 40 | 31 | 32 | 47
Energi- og vandforsyning | 139.587 | 138.165 | 143.874 | 136.355 | 144.843 | 126.225 | 108.222 | 106.221 | 109.985
Bygge og anlæg | 20.847 | 20.462 | 21.919 | 21.556 | 20.066 | 16.172 | 14.281 | 15.062 | 11.861
Handel, hotel og restauration | 25.784 | 25.159 | 27.273 | 25.281 | 27.712 | 24.680 | 20.386 | 25.267 | 25.884
Autohandel, service og tankstationer | 1.817 | 1.696 | 1.918 | 1.653 | 1.785 | 1.171 | 1.029 | 1.025 | 1.251
Engroshandel undtagen med biler | 3.121 | 2.923 | 2.974 | 2.620 | 2.596 | 2.175 | 2.131 | 2.364 | 2.216
Detailhandel og reparationsvirksomhed undtagen biler | 15.999 | 15.816 | 16.810 | 16.112 | 18.361 | 17.003 | 13.538 | 18.390 | 19.018
Hoteller og restauranter | 4.847 | 4.724 | 5.570 | 4.896 | 4.970 | 4.331 | 3.688 | 3.488 | 3.399
Transport, post og tele | 100.938 | 98.573 | 105.123 | 95.819 | 100.326 | 91.639 | 92.989 | 99.367 | 95.692
Transport | 98.815 | 96.695 | 102.927 | 93.717 | 98.478 | 89.527 | 91.521 | 97.863 | 94.096
Post og tele | 2.123 | 1.878 | 2.196 | 2.102 | 1.848 | 2.113 | 1.468 | 1.504 | 1.596
Finansiering og forretningsservice | 7.334 | 7.027 | 9.291 | 7.899 | 9.672 | 8.567 | 126.369 | 153.791 | 10.329
Finansiering og forsikring | 516 | 463 | 566 | 470 | 1.438 | 1.088 | 885 | 943 | 923
Udlejning og ejendomsformidling | 1.251 | 1.272 | 1.624 | 1.454 | 1.962 | 1.501 | 1.263 | 1.288 | 3.418
Forretningsservice | 5.567 | 5.292 | 7.101 | 5.975 | 6.272 | 5.978 | 124.221 | 151.560 | 5.987
Offentlige og personlige tjenester | 47.296 | 46.358 | 54.844 | 44.216 | 46.247 | 42.064 | 46.495 | 42.945 | 37.822
Offentlig administration | 24.854 | 24.463 | 29.078 | 23.850 | 26.203 | 27.389 | 34.215 | 30.894 | 26.310
Undervisning | 10.459 | 10.304 | 11.766 | 8.745 | 8.394 | 6.269 | 5.325 | 5.337 | 5.113
Sundhedsvæsen | 2.217 | 2.062 | 2.791 | 2.470 | 2.737 | 1.725 | 1.518 | 1.465 | 1.484
Sociale institutioner | 3.927 | 3.748 | 4.386 | 3.415 | 3.464 | 2.525 | 2.017 | 1.901 | 1.891
Foreninger, kultur og renovation | 5.839 | 5.782 | 6.823 | 5.735 | 5.449 | 4.156 | 3.420 | 3.348 | 3.025

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 8. Udslip af drivhusgasser fordelt på brændsler

| 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| ton CO2-ækvivalenter
I alt | 638.966 | 643.069 | 661.366 | 652.219 | 676.906 | 591.663 | 677.847 | 724.377 | 577.120
Benzin | 33.216 | 34.361 | 36.368 | 36.670 | 37.555 | 38.575 | 40.166 | 39.430 | 39.748
DFA | 14.256 | 12.211 | 16.744 | 15.802 | 15.434 | 16.700 | 15.432 | 12.701 | 11.841
Gasolie | 532.066 | 537.082 | 540.859 | 532.358 | 553.243 | 474.847 | 550.335 | 585.562 | 455.015
Petroleum | 51.840 | 51.726 | 59.660 | 59.474 | 62.586 | 53.578 | 59.921 | 72.137 | 57.637
Flybenzin | 194 | 245 | 220 | 319 | 371 | 169 | 196 | 93 | 431
Fuelolie | - | - | - | - | - | - | 3.844 | 6.342 | 4.199
Spildolie | 721 | 723 | 722 | 719 | 716 | 713 | 716 | 718 | 720
LPG | 424 | 365 | 350 | 325 | 322 | 271 | 267 | 251 | 243
Affald | 6.249 | 6.356 | 6.443 | 6.553 | 6.680 | 6.810 | 6.970 | 7.142 | 7.287

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 9. Import af flydende brændsler

| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| Mio. liter
Olieprodukter i alt | 221 | 253 | 225 | 276 | 253 | 276 | 254 | 252 | 284 | 257 | 246
Arktisk Gasolie | 74 | 99 | 88 | 135 | 81 | 117 | 101 | 121 | 104 | 88 | 94
Motorgasolie | 103 | 108 | 101 | 98 | 124 | 108 | 105 | 83 | 132 | 112 | 100
Fuelolie | - | - | - | - | - | - | - | - | 3 | 10 | 11
Diesel Fuel Arctic | 6 | 6 | 6 | 5 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 5 | 5
Jet A-1/Petroleum | 23 | 21 | 16 | 25 | 27 | 27 | 27 | 24 | 20 | 22 | 20
Flybenzin | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Motorbenzin | 15 | 19 | 14 | 14 | 15 | 19 | 16 | 17 | 19 | 20 | 16
| Mio. kr.
Olieprodukter i alt | 392 | 389 | 480 | 779 | 837 | 834 | 1.009 | 829 | 942 | 1.151 | 1.186
Arktisk Gasolie | 143 | 161 | 202 | 395 | 276 | 365 | 382 | 421 | 356 | 411 | 477
Motorgasolie | 168 | 152 | 197 | 256 | 401 | 318 | 455 | 250 | 427 | 494 | 468
Fuelolie | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 12 | 38 | 46
Diesel Fuel Arctic | 9 | 9 | 13 | 13 | 22 | 17 | 21 | 23 | 14 | 22 | 20
Jet A-1/Petroleum | 42 | 34 | 37 | 76 | 91 | 79 | 104 | 87 | 65 | 102 | 100
Flybenzin | 1 | 0 | 0 | 2 | 2 | 3 | 3 | 1 | 2 | 1 | 3
Motorbenzin | 28 | 32 | 31 | 38 | 46 | 52 | 44 | 47 | 67 | 84 | 71
| Kr. pr. liter
Olieprodukter (gennemsnit) | 1,77 | 1,54 | 2,14 | 2,82 | 3,31 | 3,02 | 3,97 | 3,30 | 3,32 | 4,48 | 4,83
Arktisk Gasolie | 1,94 | 1,63 | 2,29 | 2,94 | 3,41 | 3,13 | 3,79 | 3,47 | 3,41 | 4,68 | 5,10
Motorgasolie | 1,64 | 1,40 | 1,95 | 2,61 | 3,23 | 2,95 | 4,35 | 3,00 | 3,24 | 4,41 | 4,68
Fuelolie | - | - | - | - | - | - | - | - | 3,90 | 3,92 | 4,16
Diesel Fuel Arctic | 1,63 | 1,44 | 2,29 | 2,73 | 3,43 | 2,82 | 3,46 | 3,54 | 2,37 | 4,45 | 4,41
Jet A-1/Petroleum | 1,82 | 1,65 | 2,32 | 3,04 | 3,39 | 2,99 | 3,91 | 3,70 | 3,31 | 4,59 | 5,03
Flybenzin | 6,21 | 7,23 | 13,31 | 11,39 | 13,32 | 12,97 | 14,79 | 12,75 | 14,37 | 15,17 | 13,98
Motorbenzin | 1,84 | 1,74 | 2,23 | 2,71 | 3,11 | 2,74 | 2,80 | 2,82 | 3,55 | 4,15 | 4,41

Anm.: Oversigten viser den samlede import af flydende brændstoffer ekskl. re-import til det grønlandske marked via internationale bunkringsselskaber samt ekskl. det danske militærs samt råstofsektorens egenimport.

Kilde: KNI Polaroil A/S og Statoil A/S

Tabel 10. Takster for el til almindelige forbrugere

| Almindelige forbrugere
| 1. jan 2005 | 1. sep 2005 | 1. feb 2006 | 1. jan 2007 | 1. jan 2008 | 1. aug 2008 | 1. jan 2009 | 1. jan 2010 | 1. jan 2011 | 1. feb 2011 | 1. aug 2011 | 1. jan 2012 | 1. aug 2012 | 1. jan 2013
| Kr. pr. kWh
Nanortalik | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,50 | 3,66 | 2,82 | 2,75 | 2,75 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Aappilattoq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Narsaq Kujalleq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Tasiusaq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Ammassivik | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Alluitsup Paa | 2,69 | 2,47 | 2,74 | 2,14 | 2,52 | 2,68 | 1,59 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Qaqortoq | 2,17 | 2,28 | 2,47 | 2,38 | 2,19 | 2,19 | 2,72 | 2,15 | 2,15 | 2,16 | 2,16 | 3,33 | 3,42 | 2,60
Saarloq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Eqalugaarsuit | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Qassimiut | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Narsaq | 2,69 | 2,41 | 2,47 | 2,38 | 2,19 | 2,19 | 2,72 | 2,15 | 2,15 | 2,16 | 2,16 | 3,33 | 3,42 | 2,60
Igaliku | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Qassiarsuk | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Paamiut | 2,69 | 2,43 | 2,63 | 1,76 | 2,03 | 2,19 | 2,76 | 2,18 | 2,18 | 2,54 | 2,86 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Arsuk | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,18 | 3,34 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Nuuk | 1,46 | 1,46 | 1,58 | 1,37 | 1,44 | 1,52 | 1,48 | 1,59 | 1,59 | 1,61 | 1,84 | 1,65 | 1,69 | 1,60
Qeqertarsuatsiaat | 2,69 | 2,80 | 2,41 | 2,17 | 2,64 | 2,80 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Kapisillit | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,33 | 3,49 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Maniitsoq | 2,61 | 2,72 | 2,84 | 2,59 | 2,25 | 2,41 | 2,46 | 2,26 | 2,26 | 2,85 | 3,17 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Atammik | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,42 | 3,58 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Napasoq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Kangaamiut | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 2,11 | 2,54 | 2,70 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 2,95
Sisimiut | 2,10 | 2,21 | 2,26 | 1,84 | 2,04 | 2,20 | 2,23 | 2,06 | 2,06 | 3,02 | 3,48 | 1,65 | 1,69 | 1,60
Itilleq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Sarfannguit | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Kangaatsiaq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Attu | 2,69 | 2,80 | 2,58 | 1,37 | 2,38 | 2,54 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Iginniarfik | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Niaqornaarsuk | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 2,28 | 2,44 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 2,81
Ikerasaarsuk | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Aasiaat | 2,05 | 2,16 | 2,45 | 2,27 | 2,01 | 2,17 | 2,64 | 2,40 | 2,40 | 2,30 | 2,62 | 2,96 | 3,05 | 3,24
Akunnaaq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 2,87 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Kitsissuarsuit | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Qasigiannguit | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 2,69 | 2,52 | 2,68 | 2,82 | 2,54 | 2,54 | 3,02 | 3,41 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Ikamiut | 2,57 | 2,68 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Ilulissat | 1,93 | 2,04 | 2,16 | 2,03 | 1,91 | 2,07 | 2,38 | 2,29 | 2,29 | 2,26 | 2,58 | 2,71 | 2,80 | 2,87
Oqaatsut | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Qeqertaq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 2,24 | 2,40 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Saqqaq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 2,66 | 2,82 | 2,59 | 2,61 | 2,61 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Ilimanaq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Qeqertarsuaq | 2,54 | 2,76 | 2,84 | 3,15 | 2,98 | 3,14 | 2,59 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Kangerluk | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Uummannaq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 2,79 | 2,90 | 3,06 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Niaqornat | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Qaarsut | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Ikerasak | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 2,37 | 2,12 | 2,28 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,12
Saattut | 2,66 | 2,77 | 2,84 | 2,54 | 1,71 | 1,87 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Ukkusissat | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Illorsuit | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,59 | 2,59 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Nuugaatsiaq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Upernavik | 2,69 | 2,59 | 2,84 | 3,15 | 3,48 | 3,64 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Upernavik Kujalleq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Kangersuatsiaq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Aappilattoq | 2,37 | 2,48 | 2,61 | 2,11 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,57 | 2,57 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Nutaarmiut | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Tasiusaq | 2,27 | 2,38 | 2,67 | 1,37 | 1,44 | 1,52 | 2,82 | 2,44 | 2,44 | 3,02 | 3,48 | 3,31 | 3,40 | 3,24
Nuussuaq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Kullorsuaq | 2,02 | 2,13 | 2,84 | 3,15 | 2,66 | 2,82 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Naajaat | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Innaarsuit | 1,50 | 1,61 | 2,19 | 3,15 | 1,72 | 1,88 | 1,77 | 2,79 | 2,79 | 2,76 | 3,08 | 1,88 | 1,97 | 3,24
Qaanaaq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 2,20 | 2,36 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Savissivik | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Siorapaluk | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Moriusaq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | - | - | - | - | - | -
Tasiilaq | 2,69 | 2,80 | 2,41 | 2,69 | 1,55 | 1,55 | 1,48 | 1,56 | 1,56 | 2,83 | 2,83 | 2,87 | 2,87 | 2,82
Sermiligaaq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Isortoq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Kulusuk | 2,69 | 2,80 | 2,30 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,21 | 3,30 | 3,24
Tiniteqilaaq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Kuummiut | 2,28 | 2,39 | 2,84 | 3,15 | 1,44 | 1,52 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Illoqqortoormiut | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Uunarteq | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | - | - | - | - | - | - | -
Itterajivit | 2,69 | 2,80 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | - | - | - | - | - | - | - | - | -

Kilde: Nukissiorfiit

Tabel 11. Takster for el til landbaseret fiskeindustri

| Landbaseret fiskeindustri
| 1. jan 2005 | 1. sep 2005 | 1. feb 2006 | 1. jan 2007 | 1. jan 2008 | 1. aug 2008 | 1. jan 2009 | 1. jan 2010 | 1. jan 2011 | 1. feb 2011 | 1. aug 2011 | 1. jan 2012 | 1. aug 2012 | 1. jan 2013
| Kr. pr. kWh
Nanortalik | 1,05 | 1,09 | 1,08 | 1,35 | 1,32 | 1,37 | 2,12 | 2,28 | 2,28 | 2,34 | 1,85 | 2,02 | 2,06 | 1,61
Aappilattoq | 1,06 | 1,10 | 1,29 | 1,33 | 1,76 | 1,81 | 1,86 | 2,69 | 2,69 | 2,25 | 2,39 | 2,59 | 2,63 | 3,05
Narsaq Kujalleq | 1,56 | 1,60 | 1,46 | 1,35 | 1,32 | 1,37 | 2,12 | 2,28 | 2,28 | 2,34 | 2,47 | 2,05 | 2,08 | 2,76
Tasiusaq | 1,66 | 1,70 | 1,82 | 1,71 | 1,95 | 2,00 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Ammassivik | 2,09 | 2,13 | 2,57 | 1,99 | 1,47 | 1,52 | 2,82 | 2,76 | 2,76 | 2,90 | 3,03 | 3,33 | 3,39 | 3,24
Alluitsup Paa | 1,07 | 0,82 | 0,91 | 0,71 | 0,84 | 0,89 | 0,66 | 1,67 | 1,67 | 2,35 | 2,48 | 2,23 | 2,27 | 2,51
Qaqortoq | 0,72 | 0,76 | 0,82 | 0,79 | 0,73 | 0,73 | 0,91 | 0,89 | 0,89 | 0,90 | 0,90 | 1,49 | 1,49 | 1,08
Saarloq | 1,48 | 1,52 | 1,96 | 1,52 | 1,50 | 1,55 | 2,23 | 2,98 | 2,98 | 2,98 | 3,12 | 2,19 | 2,23 | 2,56
Eqalugaarsuit | 1,06 | 1,10 | 1,25 | 1,90 | 1,61 | 1,66 | 1,73 | 2,04 | 2,04 | 2,16 | 2,29 | 1,87 | 1,90 | 1,98
Qassimiut | 0,92 | 0,96 | 1,14 | 1,35 | 1,98 | 2,03 | 2,18 | 2,47 | 2,47 | 2,34 | 2,47 | 2,73 | 2,77 | 2,82
Narsaq | 0,77 | 0,81 | 0,82 | 0,79 | 0,73 | 0,73 | 1,13 | 0,89 | 0,89 | 0,90 | 0,90 | 1,49 | 1,49 | 1,08
Igaliku | 1,67 | 1,71 | 1,27 | 1,28 | 1,35 | 1,40 | 1,42 | 2,50 | 2,50 | 1,68 | 1,82 | 2,44 | 2,47 | 2,51
Qassiarsuk | 1,24 | 1,28 | 1,53 | 1,92 | 1,34 | 1,40 | 1,80 | 2,00 | 2,00 | 1,82 | 1,95 | 2,38 | 2,42 | 1,82
Paamiut | 0,92 | 0,81 | 0,88 | 0,59 | 0,68 | 0,73 | 1,15 | 0,90 | 0,90 | 1,05 | 1,19 | 1,76 | 1,80 | 1,78
Arsuk | 1,10 | 1,14 | 1,17 | 1,20 | 1,06 | 1,11 | 1,47 | 1,54 | 1,54 | 2,02 | 2,15 | 1,80 | 1,84 | 1,97
Nuuk | 0,49 | 0,49 | 0,53 | 0,38 | 0,48 | 0,51 | 0,61 | 0,66 | 0,66 | 0,67 | 0,76 | 0,68 | 0,70 | 0,66
Qeqertarsuatsiaat | 1,03 | 1,07 | 0,80 | 0,72 | 0,88 | 0,93 | 1,90 | 1,55 | 1,55 | 1,61 | 1,74 | 1,44 | 1,48 | 1,80
Kapisillit | 1,79 | 1,83 | 1,70 | 1,53 | 1,11 | 1,16 | 2,54 | 2,65 | 2,65 | 2,56 | 2,69 | 2,59 | 2,63 | 2,50
Maniitsoq | 0,87 | 0,91 | 0,97 | 0,86 | 0,75 | 0,80 | 1,02 | 0,94 | 0,94 | 1,18 | 1,32 | 1,39 | 1,43 | 1,81
Atammik | 1,66 | 1,70 | 1,35 | 2,49 | 1,14 | 1,19 | 1,87 | 2,31 | 2,31 | 2,28 | 2,42 | 2,40 | 2,44 | 1,78
Napasoq | 1,53 | 1,57 | 1,99 | 1,31 | 1,28 | 1,33 | 1,99 | 2,31 | 2,31 | 2,28 | 2,41 | 3,26 | 3,30 | 3,01
Kangaamiut | 0,94 | 0,98 | 1,07 | 0,70 | 0,85 | 0,90 | 1,90 | 1,24 | 1,24 | 1,69 | 1,82 | 1,42 | 1,45 | 1,22
Sisimiut | 0,70 | 0,74 | 0,75 | 0,61 | 0,68 | 0,73 | 0,93 | 0,85 | 0,85 | 1,54 | 1,54 | 0,68 | 0,70 | 0,66
Itilleq | 1,58 | 1,62 | 1,81 | 2,61 | 1,52 | 1,57 | 2,82 | 2,68 | 2,68 | 3,02 | 3,48 | 2,88 | 2,92 | 2,88
Sarfannguit | 1,16 | 1,20 | 1,27 | 1,27 | 1,49 | 1,55 | 2,49 | 1,84 | 1,84 | 1,83 | 1,96 | 1,97 | 2,01 | 2,83
Kangaatsiaq | 1,16 | 1,20 | 1,33 | 1,22 | 1,23 | 1,29 | 1,62 | 1,40 | 1,40 | 2,15 | 2,29 | 1,80 | 1,84 | 2,21
Attu | 1,00 | 1,04 | 0,86 | 0,41 | 0,79 | 0,85 | 1,68 | 1,64 | 1,64 | 1,66 | 1,80 | 1,56 | 1,60 | 1,41
Iginniarfik | 2,17 | 2,21 | 2,00 | 2,22 | 2,10 | 2,15 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,15 | 3,19 | 3,11
Niaqornaarsuk | 1,09 | 1,13 | 1,04 | 1,35 | 0,76 | 0,81 | 1,40 | 1,31 | 1,31 | 1,50 | 1,64 | 1,45 | 1,49 | 1,17
Ikerasaarsuk | 1,78 | 1,82 | 1,21 | 1,52 | 1,45 | 1,50 | 1,92 | 2,58 | 2,58 | 2,59 | 2,73 | 2,79 | 2,83 | 2,46
Aasiaat | 0,68 | 0,72 | 0,82 | 0,76 | 0,67 | 0,72 | 1,10 | 1,00 | 1,00 | 0,95 | 1,09 | 1,23 | 1,27 | 1,51
Akunnaaq | 1,27 | 1,31 | 1,16 | 0,96 | 1,94 | 1,99 | 2,46 | 2,31 | 2,31 | 2,66 | 2,79 | 2,33 | 2,37 | 2,09
Kitsissuarsuit | 1,52 | 1,56 | 1,79 | 1,90 | 1,60 | 1,66 | 2,47 | 2,72 | 2,72 | 2,70 | 2,83 | 2,96 | 3,00 | 3,24
Qasigiannguit | 0,94 | 0,98 | 1,03 | 0,90 | 0,84 | 0,89 | 1,30 | 1,05 | 1,05 | 1,28 | 1,42 | 1,44 | 1,48 | 1,61
Ikamiut | 0,86 | 0,90 | 1,09 | 1,20 | 1,22 | 1,28 | 2,82 | 2,44 | 2,44 | 2,39 | 2,52 | 2,45 | 2,49 | 2,56
Ilulissat | 0,64 | 0,68 | 0,72 | 0,68 | 0,64 | 0,69 | 0,99 | 0,95 | 0,95 | 0,94 | 1,07 | 1,12 | 1,16 | 1,19
Oqaatsut | 1,84 | 1,88 | 2,28 | 2,76 | 1,86 | 1,91 | 2,45 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Qeqertaq | 1,20 | 1,24 | 1,67 | 1,81 | 0,75 | 0,80 | 2,20 | 2,60 | 2,60 | 2,69 | 2,82 | 2,91 | 2,95 | 2,47
Saqqaq | 1,24 | 1,28 | 1,29 | 1,67 | 0,89 | 0,94 | 1,07 | 1,08 | 1,08 | 1,58 | 1,71 | 1,74 | 1,78 | 1,50
Ilimanaq | 1,91 | 1,95 | 1,83 | 2,37 | 1,78 | 1,84 | 2,82 | 2,73 | 2,73 | 2,90 | 3,03 | 3,33 | 3,42 | 3,13
Qeqertarsuaq | 1,20 | 0,89 | 1,00 | 1,07 | 0,99 | 1,05 | 1,07 | 1,34 | 1,34 | 1,73 | 1,87 | 1,69 | 1,73 | 1,77
Kangerluk | 1,03 | 1,07 | 1,65 | 1,96 | 1,74 | 1,80 | 2,63 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Uummannaq | 0,93 | 0,97 | 1,00 | 0,93 | 0,97 | 1,02 | 1,23 | 1,24 | 1,24 | 1,87 | 2,00 | 1,92 | 1,95 | 1,68
Niaqornat | 1,34 | 1,38 | 1,55 | 1,41 | 1,22 | 1,27 | 1,80 | 2,25 | 2,25 | 2,87 | 3,00 | 3,33 | 3,38 | 2,46
Qaarsut | 1,28 | 1,32 | 1,47 | 1,41 | 1,38 | 1,44 | 1,55 | 1,97 | 1,97 | 2,00 | 2,13 | 2,22 | 2,26 | 2,09
Ikerasak | 0,93 | 0,97 | 1,16 | 0,79 | 0,71 | 0,76 | 1,77 | 1,42 | 1,42 | 1,44 | 1,57 | 1,54 | 1,58 | 1,29
Saattut | 0,89 | 0,93 | 1,05 | 0,85 | 0,57 | 0,62 | 1,51 | 1,70 | 1,70 | 1,64 | 1,77 | 1,49 | 1,52 | 1,43
Ukkusissat | 1,01 | 1,05 | 1,21 | 1,49 | 1,22 | 1,27 | 1,56 | 1,66 | 1,66 | 1,87 | 2,00 | 2,01 | 2,05 | 2,05
Illorsuit | 1,58 | 1,62 | 1,52 | 1,22 | 1,19 | 1,25 | 1,51 | 1,07 | 1,07 | 1,72 | 1,85 | 1,86 | 1,89 | 1,50
Nuugaatsiaq | 1,34 | 1,38 | 1,77 | 1,51 | 1,56 | 1,62 | 1,93 | 2,02 | 2,02 | 2,20 | 2,33 | 2,10 | 2,14 | 1,97
Upernavik | 0,83 | 0,87 | 1,07 | 1,07 | 1,16 | 1,21 | 1,38 | 1,28 | 1,28 | 2,03 | 2,17 | 1,44 | 1,48 | 2,06
Upernavik Kujalleq | 1,48 | 1,52 | 1,65 | 1,37 | 1,35 | 1,40 | 1,97 | 2,09 | 2,09 | 1,71 | 1,85 | 1,61 | 1,65 | 2,15
Kangersuatsiaq | 1,18 | 1,22 | 1,06 | 1,14 | 1,28 | 1,33 | 1,94 | 2,26 | 2,26 | 2,40 | 2,54 | 2,37 | 2,40 | 2,43
Aappilattoq | 0,79 | 0,83 | 0,87 | 0,70 | 1,23 | 1,29 | 1,21 | 1,07 | 1,07 | 1,75 | 1,88 | 1,73 | 1,77 | 1,69
Nutaarmiut | 2,69 | 2,73 | 2,59 | 3,15 | 2,46 | 2,51 | 2,82 | 1,90 | 1,90 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,37 | 2,96
Tasiusaq | 0,76 | 0,80 | 0,89 | 0,40 | 0,48 | 0,51 | 1,27 | 1,01 | 1,01 | 1,73 | 1,86 | 1,37 | 1,41 | 1,42
Nuussuaq | 2,00 | 2,04 | 1,66 | 1,65 | 1,55 | 1,61 | 2,21 | 2,24 | 2,24 | 2,54 | 2,67 | 2,57 | 2,61 | 2,15
Kullorsuaq | 0,67 | 0,71 | 1,04 | 1,57 | 0,89 | 0,94 | 1,62 | 1,99 | 1,99 | 2,38 | 2,51 | 1,91 | 1,95 | 1,77
Naajaat | 2,69 | 2,73 | 2,84 | 2,55 | 1,98 | 2,03 | 2,82 | 2,98 | 2,98 | 3,02 | 3,48 | 3,33 | 3,42 | 3,24
Innaarsuit | 0,50 | 0,54 | 0,73 | 1,20 | 0,57 | 0,63 | 0,73 | 1,16 | 1,16 | 1,15 | 1,28 | 0,78 | 0,82 | 1,61
Qaanaaq | 1,21 | 1,25 | 1,57 | 1,15 | 0,73 | 0,79 | 1,33 | 1,32 | 1,32 | 1,69 | 1,83 | 1,68 | 1,72 | 2,20
Savissivik | 1,23 | 1,27 | 1,41 | 2,52 | 1,52 | 1,58 | 2,25 | 2,47 | 2,47 | 2,72 | 2,86 | 2,58 | 2,62 | 3,04
Siorapaluk | 1,72 | 1,76 | 1,55 | 1,73 | 1,55 | 1,60 | 2,42 | 1,71 | 1,71 | 2,77 | 2,91 | 2,59 | 2,63 | 3,05
Moriusaq | 2,69 | 2,73 | 2,84 | 3,15 | 3,52 | 3,68 | 2,82 | 2,98 | - | - | - | - | - | -
Tasiilaq | 1,12 | 1,16 | 0,80 | 0,90 | 0,52 | 0,52 | 0,61 | 0,65 | 0,65 | 1,17 | 1,17 | 1,19 | 1,19 | 1,17
Sermiligaaq | 1,31 | 1,35 | 1,08 | 1,38 | 1,46 | 1,51 | 1,46 | 1,92 | 1,92 | 2,05 | 2,18 | 1,46 | 1,50 | 1,92
Isortoq | 1,99 | 2,03 | 1,41 | 1,83 | 1,78 | 1,83 | 2,51 | 2,79 | 2,79 | 2,18 | 2,31 | 2,23 | 2,27 | 2,68
Kulusuk | 1,17 | 1,21 | 0,77 | 1,22 | 1,28 | 1,33 | 1,51 | 1,31 | 1,31 | 1,72 | 1,85 | 1,33 | 1,37 | 2,31
Tiniteqilaaq | 1,96 | 2,00 | 1,58 | 1,68 | 1,80 | 1,85 | 2,27 | 1,72 | 1,72 | 2,05 | 2,19 | 2,07 | 2,10 | 2,25
Kuummiut | 0,76 | 0,80 | 0,95 | 1,37 | 0,48 | 0,51 | 1,47 | 1,37 | 1,37 | 1,57 | 1,71 | 1,46 | 1,50 | 1,57
Illoqqortoormiut | 2,02 | 2,06 | 2,42 | 2,20 | 2,15 | 2,20 | 2,82 | 2,01 | 2,01 | 3,02 | 3,20 | 2,71 | 2,75 | 2,42
Uunarteq | 2,69 | 2,73 | 2,84 | 3,15 | 2,90 | 2,95 | 2,82 | - | - | - | - | - | - | -
Itterajivit | 2,69 | 2,73 | 2,84 | 3,15 | - | - | - | - | - | - | - | - | - | -

Anm.: Før ophævelsen af ens priser på el 1. januar 2005 var prisen på el til almindelige forbrugere 2,26 kr. pr. kWh. Fiskeindustrien betalte 0,69 kr. pr. kWh.

Note: For at være omfattet af tariffen for el til den landbaserede fiskeindustri, skal mere end 50 pct. af omsætningen være baseret på produktion af fisk og skaldyr. Den særlige tarif kan kun oppebæres til den konkrete produktion, mens virksomhedens øvrige forbrug af el faktureres  som for alle andre kunder.

Kilde: Nukissiorfiit

Tabel 12. Takster for vand til almindelige forbrugere

| Almindelige forbrugere
| 1. jan 2005 | 1. sep 2005 | 1. feb 2006 | 1. jan 2007 | 1. jan 2008 | 1. jan 2009 | 1. jan 2010 | 1. jan 2011 | 1. feb 2011 | 1. jan 2012 | 1. jan 2013
| Kr. pr. m3
Nanortalik | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Aappilattoq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Narsaq Kujalleq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Tasiusaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Ammassivik | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Alluitsup Paa | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Qaqortoq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 30,90 | 30,29 | 30,61 | 30,61 | 32,74 | 35,91 | 34,97
Saarloq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Eqalugaarsuit | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Qassimiut | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Narsaq | 17,10 | 17,10 | 13,63 | 18,56 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Igaliku | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Qassiarsuk | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Paamiut | 24,78 | 11,32 | 11,17 | 10,73 | 11,68 | 11,83 | 12,78 | 12,78 | 14,62 | 35,91 | 34,97
Arsuk | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Nuuk | 17,10 | 17,10 | 15,82 | 14,48 | 19,34 | 17,78 | 25,47 | 25,47 | 14,62 | 20,34 | 18,33
Qeqertarsuatsiaat | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Kapisillit | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Maniitsoq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Atammik | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Napasoq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Kangaamiut | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Sisimiut | 13,10 | 13,10 | 13,10 | 10,73 | 11,68 | 12,71 | 12,69 | 12,69 | 14,62 | 14,60 | 18,59
Itilleq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Sarfannguit | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Kangaatsiaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Attu | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Iginniarfik | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Niaqornaarsuk | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Ikerasaarsuk | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Aasiaat | 20,10 | 20,10 | 17,53 | 22,10 | 20,06 | 34,42 | 24,42 | 24,42 | 35,08 | 35,91 | 34,97
Akunnaaq | 24,78 | 24,78 | 16,80 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Kitsissuarsuit | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Qasigiannguit | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Ikamiut | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Ilulissat | 13,10 | 11,32 | 11,17 | 16,13 | 20,54 | 11,83 | 12,85 | 12,85 | 14,62 | 15,90 | 15,23
Oqaatsut | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Qeqertaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Saqqaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Ilimanaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Qeqertarsuaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Kangerluk | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Uummannaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Niaqornat | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Qaarsut | 22,10 | 22,10 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Ikerasak | 24,78 | 22,10 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Saattut | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Ukkusissat | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Illorsuit | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Nuugaatsiaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Upernavik | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Upernavik Kujalleq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Kangersuatsiaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Aappilattoq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Nutaarmiut | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Tasiusaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Nuussuaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Kullorsuaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Naajaat | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Innarsuit | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Qaanaaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Savissivik | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Siorapaluk | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Moriusaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | - | - | - | -
Tasiilaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Sermiligaaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Isortoq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Kulusuk | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Tiniteqilaaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Kuummiut | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Illoqqortoormiut | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Uunarteq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | . | - | - | - | -
Itterajivit | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | . | . | - | - | - | -

Anm.: Før ophævelsen af ens priser på vand fra 1. januar 2005 var prisen på vand til almindelige forbrugere 21,62 kr. pr. kubikmeter. Fiskeindustrien betalte 5,96 kr. pr. kubikmeter og 21,62 kr. ud over aftalte mængder.

Kilde: Nukissiorfiit

Tabel 13. Takster for vand til landbaseret fiskeindustri

| Landbaseret fiskeindustri
| 1. aug 2004 | 1. jan 2005 | 1. feb 2006 | 1. jan 2007 | 1. jan 2008 | 1. jan 2009 | 1. jan 2010 | 1. jan 2011 | 1. feb 2011 | 1. jan 2012 | 1. jan 2013
| Kr. pr. m3
Nanortalik | 16,37 | 16,37 | 16,39 | 19,08 | 14,96 | 16,67 | 23,91 | 23,91 | 22,78 | 31,11 | 27,41
Aappilattoq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Narsaq Kujalleq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Tasiusaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Ammassivik | 24,03 | 24,03 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Alluitsup Paa | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Qaqortoq | 9,70 | 9,70 | 9,80 | 10,37 | 10,30 | 12,57 | 12,70 | 12,70 | 13,59 | 19,45 | 18,72
Saarloq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Eqalugaarsuit | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Qassimiut | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Narsaq | 5,70 | 5,70 | 4,54 | 6,19 | 12,23 | 23,23 | 18,76 | 18,76 | 22,24 | 26,59 | 24,76
Igaliku | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Qassiarsuk | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Paamiut | 8,70 | 3,29 | 3,56 | 0,10 | 3,89 | 4,91 | 5,30 | 5,30 | 6,07 | 21,86 | 34,74
Arsuk | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Nuuk | 5,70 | 5,70 | 5,27 | 4,83 | 6,45 | 7,38 | 10,57 | 10,57 | 6,07 | 8,44 | 7,61
Qeqertarsuatsiaat | 24,78 | 24,78 | 22,93 | 27,91 | 18,38 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Kapisillit | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Maniitsoq | 11,03 | 11,03 | 11,73 | 11,51 | 11,99 | 17,23 | 19,66 | 19,66 | 22,14 | 20,80 | 28,78
Atammik | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Napasoq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Kangaamiut | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Sisimiut | 4,37 | 4,37 | 4,37 | 3,29 | 3,89 | 5,27 | 5,27 | 5,27 | 6,07 | 6,06 | 7,71
Itilleq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 28,05 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Sarfannguit | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Kangaatsiaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 27,55 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Attu | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Iginniarfik | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 25,08 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Niaqornaarsuk | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Ikerasaarsuk | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Aasiaat | 6,70 | 6,70 | 5,84 | 7,37 | 6,69 | 11,47 | 10,13 | 10,13 | 14,56 | 15,13 | 20,67
Akunnaaq | 24,78 | 24,78 | 5,60 | 27,91 | 31,97 | 30,89 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Kitsissuarsuit | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Qasigiannguit | 24,78 | 15,03 | 15,76 | 16,47 | 13,66 | 18,69 | 18,11 | 18,11 | 20,61 | 17,21 | 22,46
Ikamiut | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Ilulissat | 4,37 | 3,19 | 3,47 | 5,38 | 6,85 | 4,91 | 5,33 | 5,33 | 6,07 | 6,60 | 6,32
Oqaatsut | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Qeqertaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Saqqaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 26,71 | 32,55 | 35,76 | 35,76 | 36,68 | 28,52 | 34,97
Ilimanaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Qeqertarsuaq | 21,37 | 21,37 | 22,38 | 25,96 | 25,94 | 31,68 | 28,56 | 28,56 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Kangerluk | 23,70 | 23,70 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Uummannaq | 23,03 | 23,03 | 23,54 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Niaqornat | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Qaarsut | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Ikerasak | 7,37 | 7,37 | 8,93 | 9,53 | 21,12 | 17,20 | 20,82 | 20,82 | 26,17 | 35,91 | 34,97
Saattut | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Ukkusissat | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Illorsuit | 11,37 | 11,37 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Nuugaatsiaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Upernavik | 24,78 | 24,78 | 22,75 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,59 | 35,59 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Upernavik Kujalleq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Kangersuatsiaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 26,05 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Aappilattoq | 18,03 | 18,03 | 26,64 | 16,31 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Nutaarmiut | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Tasiusaq | 13,37 | 13,37 | 14,93 | 13,97 | 11,05 | 34,42 | 31,61 | 31,61 | 31,98 | 35,91 | 34,97
Nuussuaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Kullorsuaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Naajaat | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Innarsuit | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 32,35 | 34,97
Qaanaaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Savissivik | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Siorapaluk | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Moriusaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | - | - | - | -
Tasiilaq | 15,37 | 15,37 | 16,98 | 15,83 | 11,59 | 20,12 | 23,04 | 23,04 | 21,87 | 21,01 | 28,83
Sermiligaaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Isortoq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Kulusuk | 21,37 | 21,37 | 26,64 | 19,64 | 19,05 | 18,86 | 27,05 | 27,05 | 29,07 | 35,91 | 34,97
Tiniteqilaaq | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Kuummiut | 12,70 | 12,70 | 11,60 | 13,64 | 13,38 | 16,37 | 20,41 | 20,41 | 19,11 | 35,91 | 34,97
Illoqqortoormiut | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | 35,79 | 35,79 | 36,68 | 35,91 | 34,97
Uunarteq | 21,37 | 21,37 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | 34,42 | . | - | - | - | -
Itterajivit | 24,78 | 24,78 | 26,64 | 27,91 | 31,97 | . | . | - | - | - | -

Anm.: Før ophævelsen af ens priser på vand fra 1. januar 2005 var prisen på vand til almindelige forbrugere 21,62 kr. pr. kubikmeter. Fiskeindustrien betalte 5,96 kr. pr. kubikmeter og 21,62 kr. ud over aftalte mængder.

Note: For at være omfattet af tariffen for vand til den landbaserede fiskeindustri, skal mere end 50 pct. af omsætningen være baseret på produktion af fisk og skaldyr. Den særlige tarif kan kun oppebæres til den konkrete produktion, mens virksomhedens øvrige forbrug af vand faktureres som for alle andre kunder.

Kilde: Nukissiorfiit

Tabel 14. Takster for varme

| 1. apr 2002 | 1. aug 2004 | 1. jan 2005 | 1. sep 2005 | 1. feb 2006 | 1. jan 2007 | 1. jan 2008 | 1. aug 2008 | 1. jan 2009 | 1. mar 2009 | 1. jan 2010 | 1. jan 2011 | 1. feb 2011 | 1. jan 2012 | 1. jan 2013
| Kr. pr. kWh
Fast elvarme | 0,37 | 0,39 | 0,43 | 0,47 | 0,52 | 0,56 | 0,55 | 0,61 | 0,61 | 0,62 | 0,62 | 0,62 | 0,64 | 0,78 | 0,82
Afbrydelig elvarme | 0,30 | 0,32 | 0,36 | 0,40 | 0,45 | 0,50 | 0,48 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,58 | 0,72 | 0,75
Fjernvarme | 0,46 | 0,47 | 0,43 | 0,47 | 0,52 | 0,56 | 0,55 | 0,61 | 0,61 | 0,62 | 0,62 | 0,62 | 0,64 | 0,78 | 0,82
Afbrydelig fjernvarme | 0,30 | 0,32 | 0,36 | 0,40 | 0,45 | 0,50 | 0,48 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,58 | 0,72 | 0,75

Kilde: Nukissiorfiit

10. Nationalregnskab

2014-02-14

Økonomisk tilbagegang på 0,9 pct. i 2012

Nye beregninger viser, at bruttonationalproduktet (BNP) faldt med0,9 pct. i 2012 efter korrektion for prisudviklingen. Nedgangen i den grønlandske økonomi kommer efter 2 år med positiv vækst, hvor BNP steg med 2,5 pct. i 2010 og 4,0 pct. i 2011.

Figur 1.1. Årlig realvækst i BNP

Anm.: Tallene for 2003 til 2010 er endelige tal, mens tallene for 2011 og 2012 er foreløbige tal.

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/nrd10

I nationalregnskabet grupperes selskaber og institutioner i 32 hovedbrancher. Den samlede produktion fordelt på disse hovedbrancher danner udgangspunkt for en analyse af erhvervsstrukturen. For overskuelighedens skyld er flere af disse hovedbrancher slået sammen i figur 1.2.

Erhvervet Offentlige og personlige tjenester er det største erhverv og tegner sig for 33 pct. af samfundets samlede produktion. Erhvervet består af produktion af offentlige serviceydelser vedr. administration, sundhed og undervisning mm. Transport, post og tele står for 17 pct. af den samlede produktion. Fiskeri og fangst samt Industri står begge for knap 12 pct. af produktionen. Det skal her bemærkes, at fabriksanlæg der forarbejder fisk og skaldyr, er placeret under Industri.

Figur 1.2. Erhvervenes andel af bruttoværditilvæksten i 2012, faste 2005-priser

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/nrd04

I figur 1.3 ses hvordan skabelsen af bruttoværditilvæksten har fordelt sig i mellem erhvervene. Ud fra figuren kan man groft inddele den grønlandske erhvervsstruktur i tre dele: Produktion (blå), service (grønne) og offentlig og personlige tjenester (grå).

Figur 1.3. Udvikling i bruttoværditilvæksten, faste 2005-priser

Anm.: Tallene for 2003 til 2010 er endelige tal, mens tallene fra 2011 til 2012 er foreløbige tal.

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/nrd04

Indenlandsk efterspørgsel og udenrigshandel

Den samlede efterspørgsel faldt med 15,7 pct. i 2012. Faldet i efterspørgslen fra hjemmemarkedet bidrog primært til nedgangen, og den faldende efterspørgsel blev modsvaret med et fald i importen på 31,1 pct.

Den samlede efterspørgsel og den samlede forsyning vil pr. definition være identiske, og de vil derfor ændre med samme rate. En fremgang i efterspørgslen kan komme fra øget eksport eller hjemlig efterspørgsel. En stigning i forsyningen kan dækkes ved hjælp af fremgang i importen eller den hjemlige værdiskabelse målt ved BNP.

Perioder med kraftig vækst i efterspørgslen medfører ofte tilsvarende vækst i importen, da fremgang i BNP på kort sigt ikke kan dække den påkrævede stigning i forsyningen. Denne tendens ses fx i 2008 og 2010, hvor den øgede efterspørgsel medførte markante stigninger i importen.

Figur 2.1. Bidrag til årlig realvækst i efterspørgsel og forsyning

Anm.: Tallene for 2003 til 2010 er endelige tal, mens tallene for 2011 og 2012 er foreløbige tal.

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/nrd11

Det private forbrug

Det samlede private forbrug opgøres som en del af nationalregnskabet. Opgørelsen over det samlede private forbrug vises i figur 3.1 i løbende og faste 2005-priser.

Det private forbrug er i perioden 2003 til 2012 steget med 40,7 pct. i løbende priser. Med hjælp af detaljerede forbrugerprisindeks er det private forbrug blevet korrigeret for prisudviklingen, hvilket giver en mængdemæssig udvikling på 15,0 pct. i samme periode. Fra 2011 til 2012 er det private forbrug i løbende priser steget med 2,4 pct.

Figur 3.1. Privat forbrug 2003-2012

Anm.: Tallene for 2003 til 2010 er endelige tal, mens tallene for 2011 og 2012 er foreløbige tal.

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/nrd07

I figur 3.2 vises udviklingen i det private forbrug målt pr. capita i perioden 2003 til 2012. I 2003 var det gennemsnitlige private forbrug pr. capita på 80,5 t.kr., og det har været stigende gennem perioden til 2012, hvor det private forbrug var på 113,2 t.kr.

I perioden 2007 til 2012 er gabet mellem det gennemsnitlige private forbrug i løbende og faste 2005-priser stadigt blevet højere. Dette viser, at forbrugerne bruger flere penge, mens de forbrugte mængder ikke er steget i samme grad som priserne.

Figur 3.2. Privat forbrug pr. indbygger, 1.000 kr.

Anm.: Tallene for 2003 til 2010 er endelige tal, mens tallene for 2011 til 2012 er foreløbige tal.

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/bedst1 og http://bank.stat.gl/nrd07

Det private forbrug opdelt på konsumgrupper for 2010 og 2012 vises i figur 3.3. De fire største forbrugsgrupper er Fødevarer, Boligbenyttelse, Andre varer og tjenester samt Drikkevarer og tobak, som tilsammen udgør knap 64 pct. af husholdningernes forbrug.

Figur 3.3. Det private forbrug opdelt efter konsumgrupper

Anm.: Tallene for 2010 er endelige tal, mens tallene for 2012 er foreløbige tal.

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/nrd07

Import og eksport

I figur 4.1 vises importen og eksporten i pct. af BNP for perioden 2003 til 2012. Af figuren fremgår, at importens andel af BNP er markant højere end eksportens andel.

Figur 4.1. Import og eksport i pct. af BNP, årets priser

Anm.: Tallene for 2003 til 2010 er endelige tal, mens tallene for 2011 og 2012 er foreløbige tal.

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/nrd11

Efter et fald i samhandlen med udlandet i 2009, vendte udviklingen i 2010, hvor både importen og eksporten steg. Kigger man på fordelingen af importen på varer og tjenester, kan det ses, at den store stigning i importen primært kan henføres til importen af tjenester. Stigningen i importen af tjenester kan igen primært henføres til investeringer i olie- og efterforskningsaktiviteter, som udføres af udenlandske selskaber og derfor betragtes som import af tjenester.

Figur 4.2. Samhandel med udlandet, årets priser

Anm.: Tallene for 2003 til 2010 er endelige tal, mens tallene for 2011 og 2012 er foreløbige tal.

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/nrd01

Figur 4.3 viser udviklingen i bytteforholdet med udlandet for perioden 2003 til 2012. Et lands bytteforhold udregnes som et eksportprisindeks divideret med et importprisindeks og udtrykker således forholdet mellem priserne på eksport- og importvarer, idet hver enkelt pris i indekset optræder med den vægt, som den pågældende vare har i udenrigshandelen. Ved stigende bytteforhold taler man om bytteforholdsforbedring, mens man ved fald taler om bytteforholdsforværring.

Figur 4.3. Bytteforhold med udlandet

Anm.: Tallene for 2003 til 2010 er endelige tal, mens tallene for 2011 og 2012 er foreløbige tal.

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/nrd12

Faste bruttoinvesteringer

De faste bruttoinvesteringer består af residente producenters anskaffelser minus afhændelser af faste aktiver, der indgår som en del af erhvervenes kapitalapparat her i landet.

Af figur 5.1 fremgår hvordan investeringerne har udviklet sig fra 2003 til 2012. Særligt bemærkelsesværdigt er det her, at investeringerne i olie- og mineral-efterforskning er steget kraftigt, særligt i 2010 og 2011. Investeringer i olie- og mineralefterforskning har således været på 5.214 mio. kr. i 2011.

Figur 5.1. Faste bruttoinvesteringer 2003-2012, løbende priser

Anm.: Tallene for 2003 til 2010 er endelige tal, mens tallene for 2011 og 2012 er foreløbige tal.

Kilde: Grønlands Statistik, http://bank.stat.gl/nrd09

Yderligere information

Mere detaljeret gennemgang af nationalregnskabet samt beskrivelse af metode kan læses i www.stat.gl.

Input-Output tabeller for 2003 til 2010, som er dannet på baggrund af nationalregnskabet, kan endvidere læses i:

www.stat.gl/NRD201401/p1

De internationale retningslinjer for nationalregnskabet findes i:

-         European System of Accounts (ESA 1995). Eurostat. Luxembourg 1996

-         System of National Accounts 1993 (SNA 1993). FN, OECD, Eurostat, IMF og Verdensbanken.1993

Relativt nemme gennemgange af nationalregnskabssystemet og anvendelsen heraf er:

-         Nationalregnskabet. Bent Thage og Annette Thomsen. Handelshøjskolens Forlag. 2004.

-         Nationalregnskab, udenrigshandel og betalingsbalance. Christen Sørensen. Systime 2002.

Hjemmesider med nationalregnskabsrelateret indhold:

www.un.org

www.oecd.org

www.imf.org

www.worldbank.org

www.europa.eu.int/comm/eurostat/

11. Betalingsbalance og udenrigshandel

2014-04-07

Handelsbalance

Handelsbalancen viser værdien af udførslen af varer minus værdien af indførslen af varer. Bruttonationalproduktet (BNP) fremkommer ved at opgøre landets produktionsværdi minus forbruget af råvarer mv. i produktionen.

Figur 1. Udviklingen i handelsbalancen i forhold til BNP i pct.

Kilde: Grønlands Statistik

Figur 1.1 viser udviklingen i handelsbalancen siden 1979. I perioden 1979 til 1988 var der betydelige underskud på handelsbalancen, der i enkelte år udgjorde helt op til 30 pct. af bruttonationalproduktet (BNP). Det skyldes primært, at der var en langvarig højkonjunktur inden for fiskerierhvervet, der medførte en betydelig import af forbrugs- og investeringsvarer. Krisen inden for fiskeriet medførte et behov for, at finanspolitikken blev strammet op, og at der blev indført anlægsstop i byggeriet. Opbremsningen i økonomien som helhed betød, at der opstod mindre overskud på handelsbalancen i 1989 og 1990. Siden 1991 har handelsbalancen vist et underskud, dog på et lavere niveau, svarende til 10-20 pct. af BNP.

Eksportkvote og importkvote

Figur 2.1 viser import- og eksportkvoten. Kvoterne beregnes som eksporten og importen i forhold til bruttonationalproduktet (BNP). Niveauet er et mål for Grønlands afhængighed af omverdenen. Grønland har en ensidig produktion og en alsidig efterspørgsel. Derfor er det nødvendigt at have en stor samhandel med omverdenen.

Frem til 1990 lå eksportkvoten på et niveau omkring 45 pct. Siden er eksportkvoten gradvist reduceret og lå i 2012 på 20 pct. Den faldende eksportkvote hænger sammen med en stigende samfundsproduktion og faldende priser på som er rejer Grønlands vigtigste eksportartikel.

Importkvoten var høj frem til 1985, hvor den toppede med 72 pct. Herefter faldt importkvoten frem til 2001. Frem til 1985 skyldes den høje importkvote delvist store investeringsprogrammer og forhøjede oliepriser på verdensmarkedet. Den første oliekrise i 1973-74 forhøjede verdensmarkedsprisen på råolie med flere hundrede procent i løbet af få dage. I 1970-80, hvor den anden oliekrise fandt sted, steg prisen yderligere. Det betød, at olieafhængige lande uden olieproduktion oplevede pludselige skift i importværdien af olie trods et uændret forbrug af olie. Efter 1985 skyldes den faldende importkvote først og fremmest opbremsningen i det indenlandske aktivitetsniveau, men også etableringen af Nuuk Imeq A/S, der producerer drikkevarer lokalt.

Figur 2.1. Udviklingen i Grønlands eksport- og importkvote

Kilde: Grønlands Statistik

Import og eksport i hovedtal

Bortset fra fiskeri- og fangstproduktion fremstilles der kun få varer i Grønland. Det betyder, at importen stort set omfatter alle varer, der anvendes til forbrug i husholdninger, erhvervsvirksomheder, institutioner samt investeringer.

Figur 3.1. Importen fordelt på varer 2013

Kilde: Grønlands Statistik

Importen fordelt på varegrupper kan ses i Figur 3.1. Den overvejende del af varerne, knapt 62 pct., importeres fra Danmark. I den samlede import fra Danmark indgår også varer fra andre lande, der er importeret via Danmark. Flere detaljer om fordelingen af importen på lande fremgår af Tabel 2.

Den helt overvejende del af del af Grønlands eksport af varer består af fisk og skaldyr, som udgør 88 pct. af eksporten. Den enstrengede eksportstruktur gør økonomien særlig afhængig af den internationale prisudvikling.

Figur 3.2. Eksporten fordelt på varer 2013

Kilde: Grønlands Statistik

I 2013 udgjorde den samlede eksport til Danmark 86 pct. En betydelig del af eksporten af fisk og skaldyr sker til Danmark med henblik på videreforarbejdning og efterfølgende eksport til andre lande, hvoraf de vigtigste er Japan og Storbritannien.

Figur 3.3. Udviklingen i eksporten af skalrejer i mængde og gennemsnitlig eksportpris for skalrejer. 1988=100

Kilde: Grønlands Statistik

Figur 3.4. Udviklingen i eksporten af pillede rejer i mængde og gennemsnitlig eksportpris for pillede rejer. 1988=100

Kilde: Grønlands Statistik

Udviklingen i indeksværdier for den gennemsnitlige kilopris og den eksporterede mængde for henholdsvis skalrejer og pillede rejer er vist i Figur 3.3 og 3.4, hvor basisår er 1988.

For skalrejer har der været et kraftigt prisfald efter 1989, hvor priserne er faldet med ca. 55 pct. Mængderne er steget med 36 pct. siden 1988.

For pillede rejer har der været en mere jævn tendens til prisfald, dog særligt efter 1990. Dette skyldes hovedsageligt Islands udbud af rejer fanget ved Flemish Cap, der blev solgt til så lave priser, at verdensmarkedsprisen på rejer dykkede fra starten af 1990'erne. Mængderne er modsat steget med 138 pct. siden 1988.

Internationale sammenligninger

Af Figur 4.1 fremgår det, at Grønland ligesom de øvrige nordiske lande, er stærkt afhængig af import fra omverdenen. Grønland ligger på linje med Island og har en importkvote på omkring 36 pct. Norge har den laveste importkvote, hvilket hænger sammen med adgangen til egen olie.

Figur 4.1. Importkvoter for de nordiske lande 2012

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 1. Import

|  | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013
| S.I.T.C.-Kapitler | 1.000 kr.
| I alt | 4.702.120 | 4.097.024 | 4.794.714 | 5.350.654 | 4.995.805 | 4.616.045
0 | Næringsmidler og levende dyr i alt | 726.006 | 770.071 | 766.504 | 823.562 | 812.958 | 834.837
00. | Levende dyr og spiselige | - | 1 | 3 | 19 | 212 | 5
01. | Kød og kødvarer | 168.920 | 180.195 | 175.378 | 198.398 | 199.333 | 198.568
02. | Mejeriprodukter og æg | 104.789 | 106.671 | 106.408 | 108.343 | 110.321 | 112.832
03. | Fisk og fiskevarer | 25.606 | 34.718 | 33.452 | 31.738 | 32.287 | 51.545
04. | Korn og kornvarer | 97.559 | 106.972 | 107.051 | 119.160 | 121.161 | 121.028
05. | Frugt og grønsager | 132.574 | 135.756 | 137.134 | 143.617 | 133.841 | 141.883
06. | Sukker, sukkerprodukter og honning | 41.803 | 43.681 | 42.837 | 45.164 | 42.991 | 41.370
07. | Kaffe, te, kakao, chokolade og krydderier | 60.117 | 66.367 | 64.493 | 72.971 | 72.238 | 69.572
08. | Foderstoffer (undtagen umalet korn) | 11.028 | 10.269 | 8.293 | 10.807 | 11.783 | 8.856
09. | Diverse næringsmidler | 83.610 | 85.441 | 91.455 | 93.345 | 88.791 | 89.177
1 | Drikkevarer og tobak i alt | 126.493 | 136.702 | 139.798 | 142.888 | 146.907 | 131.168
11. | Drikkevarer | 95.703 | 102.541 | 103.753 | 105.480 | 103.961 | 98.890
12. | Tobak og tobaksvarer | 30.790 | 34.161 | 36.045 | 37.408 | 42.946 | 32.279
2 | Råstoffer, ikke spiselige (undtagen brændsel) i alt | 62.354 | 47.023 | 59.010 | 53.401 | 64.589 | 57.265
21. | Uberedte huder, skind og pelsskind | 156 | 156 | 313 | 139 | 155 | 185
22. | Olieholdige frø og frugter | 513 | 495 | 508 | 494 | 462 | 608
23. | Gummi, rå herunder syntetiske og regenereret | 160 | 226 | 142 | 35 | 145 | 93
24. | Træ og kork | 31.805 | 25.696 | 27.871 | 29.243 | 36.249 | 28.179
25. | Papirmasse og -affald | 1.113 | 257 | 45 | 92 | 308 | 160
26. | Tekstilfibre (undtagen uldtops) og affald | 404 | 383 | 409 | 607 | 728 | 708
27. | Rå gødningstoffer og mineraler | 24.420 | 16.165 | 24.145 | 19.891 | 24.631 | 24.413
28. | Malm- og metalaffald | 8 | 3 | 2.759 | 205 | 188 | 15
29. | Rå animalske og vegetabilske materialer, ikke andetsteds nævnt | 3.775 | 3.642 | 2.818 | 2.694 | 1.723 | 2.905
3 | Mineralsk brændsel og smørestoffer o.l. i alt | 1.193.441 | 657.330 | 982.393 | 1.209.065 | 1.257.230 | 1.103.440
32. | Kul, koks og briketter | 78 | 127 | 93 | 101 | 60 | 271
33. | Rå mineralolier og produkter heraf | 1.190.303 | 655.469 | 981.073 | 1.206.209 | 1.253.595 | 1.099.305
34. | Gas | 3.060 | 1.734 | 1.227 | 2.756 | 3.575 | 3.864
35. | Elektrisk strøm | - | - | - | - | - | -
4 | Animalske og vegetabilske olier og fedtstofer mv. i alt | 4.278 | 2.898 | 3.836 | 4.343 | 5.963 | 3.814
41. | Animalske olier og fedtstoffer | 907 | 674 | 1.116 | 899 | 807 | 731
42. | Vegetabilske olier og fedtstoffer | 3.244 | 2.134 | 2.501 | 2.713 | 2.872 | 2.681
43. | Animalske eller vegetabiliske olier, voks mv. | 127 | 90 | 219 | 732 | 2.284 | 402
5 | Kemikalier og kemiske produkter i alt | 219.439 | 257.711 | 270.952 | 286.165 | 293.831 | 300.771
51. | Organiske kemikalier | 2.041 | 2.244 | 1.344 | 1.081 | 1.174 | 2.019
52. | Uorganiske kemikalier | 5.605 | 5.805 | 6.063 | 7.722 | 9.152 | 7.431
53. | Farve- og garvestoffer | 34.867 | 36.331 | 30.305 | 30.658 | 39.712 | 37.312
54. | Medicinske og farmaceutiske produkter | 58.140 | 87.672 | 96.515 | 97.675 | 110.433 | 106.550
55. | Flygtige olier, parfume, toilet- og rensemidler | 55.508 | 61.349 | 60.056 | 66.199 | 70.815 | 59.909
56. | Bearbejdede gødningsstoffer | 4.722 | 2.932 | 2.437 | 3.801 | 3.617 | 1.177
57. | Plast, ubearbejdet | 1.321 | 1.521 | 1.657 | 2.300 | 1.588 | 2.473
58. | Plast, bearbejdet | 28.917 | 39.716 | 32.376 | 32.795 | 24.646 | 54.435
59. | Kemiske materialer og prod. i.a.n. | 28.318 | 20.141 | 40.199 | 43.934 | 32.694 | 29.465
6 | Bearbejdede  varer, halvfabrikata, i alt | 588.278 | 524.807 | 581.801 | 652.135 | 699.897 | 638.150
61. | Læder, lædervarer og beredte pelsskind | 2.207 | 1.743 | 625 | 1.665 | 1.158 | 690
62. | Bearbejdet gummi, ikke andetsteds nævnt | 14.301 | 17.748 | 14.177 | 12.914 | 15.600 | 15.935
63. | Træ- og korkvarer, undtagen møbler | 73.611 | 67.890 | 57.810 | 57.357 | 52.918 | 52.023
64. | Papir, pap og varer deraf | 78.887 | 70.330 | 70.985 | 71.039 | 63.593 | 62.928
65. | Tekstilgarn, tekstilstof og tekstilvarer | 44.309 | 41.362 | 48.252 | 57.153 | 56.351 | 43.187
66. | Varer af ikke-metalliske mineraler | 98.043 | 86.367 | 101.671 | 122.298 | 128.436 | 113.592
67. | Jern og stål | 55.819 | 62.750 | 68.540 | 58.407 | 58.420 | 57.986
68. | Ikke jernholdige metaller | 7.052 | 7.727 | 8.001 | 6.668 | 19.713 | 5.277
69. | Metalvarer ikke andetsteds nævnt | 214.049 | 168.890 | 211.740 | 264.633 | 303.709 | 286.532
7 | Maskiner og transportmidler i alt | 1.211.443 | 1.178.354 | 1.328.023 | 1.527.248 | 998.701 | 831.518
71. | Kraftmaskiner og motorer | 123.017 | 146.225 | 144.164 | 146.604 | 95.684 | 83.969
72. | Specialmaskiner til forskellige industrier | 175.650 | 94.477 | 115.586 | 107.038 | 125.917 | 84.852
73. | Maskiner til metalbearbejdning | 3.927 | 2.631 | 10.423 | 3.099 | 1.999 | 1.282
74. | Maskiner og tilbehør til industri i.a.n. | 119.862 | 122.336 | 111.037 | 151.561 | 137.451 | 115.861
75. | Kontormaskiner, automatiske | 100.213 | 79.300 | 176.222 | 91.171 | 79.960 | 80.404
76. | Apparater til telekommunikation, lydoptagelse og lydgengivelse | 104.909 | 83.674 | 106.634 | 121.815 | 109.365 | 111.770
77. | Elektriske maskiner og apparater i.a.n. og  tilbehør | 187.952 | 230.112 | 176.925 | 181.696 | 184.377 | 133.063
78. | Køretøjer | 164.820 | 138.828 | 102.739 | 111.175 | 116.268 | 108.637
79. | Andre transportmidler | 231.093 | 280.771 | 384.293 | 613.087 | 147.680 | 111.679
8 | Bearbejdede varer i.a.n. ialt | 552.742 | 510.767 | 539.031 | 520.980 | 585.259 | 559.201
81. | Bygge-, sanitets-, varme- og belysningsartikler | 75.951 | 37.855 | 37.188 | 44.414 | 36.933 | 41.107
82. | Møbler | 103.753 | 90.844 | 93.553 | 86.140 | 120.891 | 101.119
83. | Rejseartikler, kufferter, tasker o.lign. | 3.546 | 3.348 | 3.795 | 3.792 | 4.034 | 11.383
84. | Beklædning | 126.261 | 128.765 | 134.818 | 132.801 | 147.324 | 161.470
85. | Fodtøj | 20.087 | 18.360 | 20.351 | 23.951 | 22.359 | 22.740
87. | Tekniske og videnskabelige instrumenter i.a.n | 31.448 | 29.184 | 28.435 | 38.271 | 44.123 | 26.712
88. | Fotografiske og optiske artikler, i.a.n.; ure | 7.082 | 9.608 | 12.558 | 7.901 | 8.144 | 8.966
89. | Diverse forarbejdede varer | 184.614 | 192.803 | 208.333 | 183.711 | 201.452 | 185.705
9 | Diverse varer og transaktioner i.a.n. i alt | 17.646 | 11.361 | 123.366 | 130.867 | 130.470 | 155.880
93. | Varer, ikke klassificeret efter art | 16.721 | 11.335 | 123.333 | 130.850 | 130.443 | 155.861
95. | Militærvåben og ammunition | - | - | - | - |  |
96. | Mønter | - | 16 | - | 7 | 2 | -
97. | Guld, ubearbejdet, halvfabrikata og affald | 925 | 10 | 33 | 9 | 26 | 19

http://bank.stat.gl/IED1SITC

Anm.: Tal for 2012 og 2013 er foreløbige.

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 2. Importen fordelt på lande

| 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |  | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013
| Mio. kr. |  | Relativ fordeling
I alt | 4.097 | 4.795 | 5.351 | 4.996 | 4.616 |  | 100 | 100 | 100 | 100 | 100
Danmark | 2.521 | 2.748 | 2.873 | 2.961 | 2.884 |  | 62 | 54 | 54 | 59 | 62
Sverige | 650 | 1.030 | 1.117 | 1.074 | 1.070 |  | 16 | 21 | 21 | 21 | 23
Tyskland | 104 | 66 | 100 | 101 | 95 |  | 3 | 1 | 2 | 2 | 2
Norge | 84 | 102 | 130 | 187 | 34 |  | 2 | 2 | 2 | 4 | 1
USA | 89 | 98 | 89 | 67 | 33 |  | 2 | 2 | 2 | 1 | 1
Folkerepublikken Kina | 93 | 86 | 123 | 141 | 126 |  | 2 | 2 | 2 | 3 | 3
Japan | 40 | 33 | 44 | 33 | 22 |  | 1 | 1 | 1 | 1 | 0
Canada | 36 | 69 | 103 | 60 | 38 |  | 1 | 1 | 2 | 1 | 1
Nederlandende | 39 | 40 | 48 | 45 | 45 |  | 1 | 1 | 1 | 1 | 1
Andre lande | 442 | 522 | 724 | 327 | 269 |  | 11 | 11 | 14 | 7 | 6

Anm.: Tal for 2012 og 2013 er foreløbige.

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 3. Eksport

| 2008 |  | 2009 |  | 2010 |  | 2011 |  | 2012 |  | 2013
| Ton | Mio. kr. |  | Ton | Mio. kr. |  | Ton | Mio. kr. |  | Ton | Mio. kr. |  | Ton | Mio. kr. |  | Ton | Mio.kr.
I alt | 588 | 2.486 |  | 316 | 1.986 |  | 330 | 2.194 |  | 138 | 2.629 |  | 153 | 2.782 |  | 203 | 2.752
Rejer i alt | 71 | 1.256 |  | 64 | 1.044 |  | 68 | 1.131 |  | 66 | 1.389 |  | 62 | 1.417 |  | 55 | 1.305
   Rejer, med skal og frosset | 46 | 550 |  | 43 | 469 |  | 45 | 520 |  | 44 | 692 |  | 41 | 656 |  | 36 | 629
   Rejer, pillede og frosne | 25 | 707 |  | 21 | 575 |  | 23 | 611 |  | 22 | 696 |  | 22 | 762 |  | 19 | 676
   Rejer, andet |  |  |  |  |  |  | - | - |  |  |  |  | - | - |  | - | -
Torsk i alt | 13 | 277 |  | 9 | 130 |  | 8 | 112 |  | 9 | 153 |  | 10 | 169 |  | 10 | 146
   Torsk, frosset | 11 | 189 |  | 6 | 68 |  | 6 | 68 |  | 6 | 85 |  | 7 | 101 |  | 7 | 76
   Torsk, saltet, tørret eller tørret og saltet | 1 | 25 |  | 1 | 19 |  |  | 8 |  |  | 5 |  |  | 11 |  | 1 | 19
   Filet af torsk, frosset | 2 | 62 |  | 2 | 42 |  | 2 | 36 |  | 2 | 62 |  | 2 | 55 |  | 2 | 50
   Torsk, andet |  |  |  |  | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |  |  | 1
Hellefisk i alt | 22 | 456 |  | 21 | 398 |  | 26 | 507 |  | 27 | 603 |  | 27 | 659 |  | 28 | 714
   Hellefisk, fersk, frosset eller saltet | 15 | 279 |  | 15 | 270 |  | 22 | 408 |  | 21 | 469 |  | 21 | 532 |  | 21 | 542
   Hellefisk, filet | 7 | 176 |  | 6 | 128 |  | 4 | 98 |  | 6 | 134 |  | 6 | 127 |  | 7 | 171
   Hellefisk, røget | - | - |  | - | - |  |  |  |  | - | - |  |  |  |  |  |
   Hellefisk, i.a.n | - | - |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | - | -
Rødfisk, hel eller filet, frosset |  | 3 |  | 1 | 6 |  | 4 | 65 |  | 3 | 70 |  | 3 | 53 |  | 3 | 49
Krabber | 1 | 41 |  | 1 | 45 |  | 1 | 35 |  | 1 | 33 |  | 1 | 42 |  | 1 | 46
Andre fisk | 8 | 36 |  | 7 | 37 |  | 3 | 30 |  | 24 | 56 |  | 40 | 113 |  | 98 | 178
Ammassat | 5 | 5 |  | - | - |  | - | - |  | 18 | 20 |  | 24 | 27 |  | 28 | 31
Havkat | 1 | 7 |  | 1 | 6 |  | 1 | 9 |  | 1 | 7 |  | 1 | 11 |  |  | 7
   Helleflynder, frosset |  |  |  |  | 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |  |  |
   Andre fiskeprodukter | 2 | 24 |  | 6 | 26 |  | 2 | 21 |  | 5 | 29 |  | 15 | 75 |  | 70 | 140
Kammuslinger, frosset, tørret eller saltet |  | 9 |  |  | 8 |  |  | 7 |  |  | 12 |  |  | 4 |  |  | 7
Stenbiderrogn | 1 | 27 |  | 1 | 22 |  | 1 | 39 |  | 1 | 65 |  | 1 | 66 |  | 1 | 60
Læder, pelsvarer og  rå pelsskind 1) |  | 5 |  |  | 4 |  |  | 5 |  |  | 12 |  |  |  |  |  | 13
Kødvarer |  | 1 |  |  | 3 |  |  |  |  |  | 1 |  |  |  |  |  |
Småsten, grus og knuste sten (Olivin) | 343 | 74 |  | 160 | 35 |  | 215 | 16 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ædelmetalmalm (guld) og koncentrater deraf | 123 | 151 |  | 50 | 75 |  |  |  |  |  | 27 |  |  | 74 |  |  | 68
Andre varer | 4 | 150 |  | 1 | 181 |  | 4 | 248 |  | 6 | 207 |  | 8 | 184 |  | 6 | 166

http://bank.stat.gl/IEN2SITC

Anm.: Tal for 2012 og 2013 er foreløbige.

Note: 1) Skind opgøres i stk. ikke i vægt.

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 4. Eksporten fordelt på lande

| 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |  | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013
| Mio. kr. |  | Relativ fordeling
I alt | 1.987 | 2.194 | 2.636 | 2.783 | 2.752 |  | 100 | 100 | 100 | 100 | 100
Danmark | 1.666 | 1.952 | 2.337 | 2.508 | 2.353 |  | 84 | 89 | 89 | 90 | 86
Portugal | 71 | 91 | 86 | 86 | 125 |  | 4 | 4 | 3 | 3 | 5
Norge | 33 | 27 | 6 | 18 |  |  | 2 | 1 | 0 | 1 | 0
Island | 20 | 48 | 56 | 56 | 5 |  | 1 | 2 | 2 | 2 | 0
Schweiz | - | - | 25 | 71 | 68 |  | - | - | 1 | 3 | 2
Færøerne | 15 | 9 | 78 | 5 | - |  | 1 | 0 | 3 | 0 | -
USA | - | - | - | - | - |  | - | - | - | - | -
Canada | 75 | 1 | - | 16 | - |  | 4 | 0 | - | 1 | -
Japan | - | - | - | - | - |  | - | - | - | - | -
Andre lande | 107 | 68 | 49 | 22 | 200 |  | 5 | 3 | 2 | 1 | 7

Anm.: Tal for 2012 og 2013 er foreløbige.

Note: 1) Ved landefordelingen af eksporten er det fortsat det første land man eksporterer til der registreres, uden hensynstages til at varerne herefter reeksporteres. Danmarks andel af eksporten er således overvurderet.

Kilde: Grønlands Statistik

12. Offentlige finanser

2012-01-01

Offentlige finanser

Formålet med dette afsnit er at give et overblik over den offentlige sektors økonomi, herunder hvor store udgifterne er, hvordan midlerne anvendes, og hvordan udgifterne finansieres.

Den offentlige sektor

Den offentlige sektor består af offentlig forvaltning og service samt de offentlige selskaber. Offentlig forvaltning og service omfatter myndigheder og institutioner, der overvejende producerer ikke-markedsmæssige tjenester, omfordeler samfundets indkomster og formuer og generelt søger at fremme den økonomiske udvikling.

Ikke-markedsmæssige tjenester er tjenester, der aktivt kontrolleres af de offentlige myndigheder, og som stilles gratis til rådighed for private og virksomheder. De offentlige tjenester finansieres hovedsageligt gennem skatter og afgifter. Visse offentlige tjenester, fx børnepasning, finansieres delvist gennem brugerbetaling, der dog dækker mindre end halvdelen af omkostningerne.

Offentlig forvaltning og service i Grønland omfatter tre delsektorer: Den kommunale sektor, den selvstyrede sektor og den statslige sektor. Der skelnes i den forbindelse mellem den statslige sektor i Grønland og den danske stat.

Den statslige sektor i Grønland omfatter økonomisk aktivitet på de områder, der stadig forvaltes og finansieres direkte af den danske stat. Ifølge de gældende internationale retningslinjer medtages kun udgifter, der afholdes i eller ved Grønland.

Et særligt træk ved Grønland er det store offentlige engagement i erhvervslivet. I henhold til de internationale retningslinjer foretages en opdeling af selskaberne, idet der skelnes mellem 1) selskaber, der er en del af offentlig forvaltning og service, 2) offentlige selskabslignende enheder (kvasiselskaber) samt 3) offentlige selskaber.

Et selskab regnes som en del af forvaltningen, såfremt en større del af driftsudgifterne dækkes ved salg af varer og tjenester, dog mindre end 50 pct. Selskabets driftsudgifter indgår som en del af det offentlige konsum opsplittet i aflønning af ansatte og forbrug i produktionen, mens selskabets indtægter indgår som salg af varer og tjenester. Eksempler på sådanne selskaber er KANUKOKA (De grønlandske kommuners landsforening), Asiaq/Misissueqqaarnerit (Grønlands Forundersøgelser) og Kalaallit Nunaata Radioa (Grønlands Radio).

Den offentlige del af selskabssektoren består af selskaber, der kontrolleres og/eller ejes af det offentlige, og som opererer på markedsmæssige vilkår. Her skelnes der mellem:

-         Offentlige selskabslignende virksomheder (kvasiselskaber) og

-         Offentlige selskaber

Offentlige selskabslignende enheder er enheder organiseret under selvstyret eller kommunerne, og hvor mere end 50 pct. af de løbende driftsudgifter dækkes gennem salg af varer og tjenesteydelser på markedsmæssige vilkår. De benævnes ofte offentlige kvasiselskaber. I den selvstyrede sektor betragtes henholdsvis Nukissiorfiit (Energiforsyningen) og Mittarfeqarfiit (Grønlands Lufthavne) som offentlige kvasiselskaber.

Offentlige selskaber ejes og/eller kontrolleres af det offentlige, fx gennem aktiemajoriteten. Disse selskaber er som regel organiseret som privatretlige enheder (typisk som aktieselskaber). Som eksempler på offentlige selskaber kan Royal Greenland A/S, KNI Pilersuisoq A/S og TELE Greenland A/S nævnes.

Figur 1. Den offentlige sektor, fordelt på områder i 2011

Kilde: Grønlands Statistik

Offentlige udgifter

Sammensætningen af de offentlige udgifter kan belyses på forskellige måder.

En realøkonomisk fordeling af udgifterne viser, at det offentlige forbrug siden 1986 har udgjort en stadig større del af de samlede udgifter. Det offentlige forbrug består mest af løn til de ansatte og varekøb i forbindelse med den produktion, der finder sted.

I 2011 udgjorde det offentlige forbrug lidt over 72 pct. af de offentlige udgifter. De løbende overførsler, først og fremmest overførsler til pensioner, arbejdsløshedsdagpenge og lignende, udgjorde samme år godt 21 pct. af de samlede udgifter.

Kapitaludgifterne, der dækker over bl.a. investeringer i skoler, hospitaler og veje, udgjorde i 2011 godt 6 pct. af de samlede udgifter.

Figur 2. Drifts- og kapitaludgifter i offentlig forvaltning og service i pct. af BNP

Kilde: Grønlands Statistik

Figur 3. Offentlige udgifter, fordelt på realøkonomiske kategorier

Kilde: Grønlands Statistik

Den funktionelle fordeling viser de offentlige udgifter, fordelt efter formål. I 2011 blev 62 pct. af udgifterne anvendt til de tre store områder, undervisning, sundhedsvæsen og social beskyttelse. Disse områder betragtes ofte som kerneydelser i et moderne velfærdssamfund.

Fordelingen af drifts- og kapitaludgifter efter anvendelsesområde fremgår af Figur 4.

Figur 4. Funktionel fordeling af drifts- og kapitaludgifter i 2011

Kilde: Grønlands Statistik

Finansiering af de offentlige udgifter

Finansieringen af de offentlige udgifter sker gennem bloktilskud fra den danske stat samt skatter og afgifter. Af Figur 1 fremgår den offentlige indtægt fra skatter og afgifter. Skattetrykket beregnes som summen af skatter og afgifter i forhold til BNP. Skattetrykket har været nogenlunde konstant siden 1986.

Figur 1. Skatter og afgifter i pct. af BNP

Kilde: Grønlands Statistik

Skattestrukturen har ikke ændret sig meget over tid, som det fremgår af Figur 2. De løbende indkomstskatter er langt den største post, fulgt af produktions- og importskatter.

Figur 2. Fordeling af skatter og afgifter

Kilde: Grønlands Statistik

Det årlige bloktilskud fra den danske stat udgør 3,6 mia. kr. i 2011. Det svarer til cirka 36 pct. af de samlede offentlige indtægter. I henhold til selvstyreaftalen, der trådte i kraft i 2009, er dette beløb fremover fastlåst, indtil Grønland opnår indtægter fra olie eller mineraler.

Udviklingen i de offentlige finanser

Konjunkturudviklingen har stor indflydelse på de offentlige finanser. Højkonjunktur betyder, at udgifter til fx arbejdsmarkedsydelser falder, samtidig med at overskuddet fra skatter og afgifter vokser. Det modsatte er tilfældet ved lavkonjunktur. I Figur 1 vises udviklingen i det offentlige over- og underskud i procent af BNP.

Figur 1. Det offentlige overskud i pct. af BNP

Kilde: Grønlands Statistik

Skattesystemet

I Grønland omfatter de direkte skatter alene indkomstskatter, idet der ikke betales skat af formue, ejendom eller arv.

En person er skattepligtig, hvis vedkommende har fast bopæl i Grønland eller har opholdt sig i landet i mindst seks måneder.

Den skattepligtige indkomst omfatter den samlede årsindtægt, fratrukket ligningsmæssige fradrag eller standardfradrag. B-indkomstmodtagere har herudover et B-indkomstfradrag.

De ligningsmæssige fradrag består af renteudgifter, kontingenter til fagforeninger, børnebidrag og lignende samt udgifter i forbindelse med personlig erhvervsudøvelse. Såfremt de ligningsmæssige fradrag overstiger standardfradraget, bortfalder standardfradraget. Endelig opereres der med et personfradrag.

Kommuneskatten fastsættes af de enkelte kommuner. I områder uden for kommunal inddeling betales der ikke kommuneskat, men en særlig landsskat, der fastsættes af Landstinget.

Virksomheder betaler en selskabsskat på 30 pct. Aktie- og anpartsselskaber betaler desuden en udbytteskat med en sats, der svarer til den gældende kommuneskat. Selskabs- og udbytteskatten fordeles mellem landskassen og kommunerne i forhold til udskrivningsprocenterne.

13. Indkomst, forbrug og priser

2014-04-03

Indkomster, forbrug og priser

Formålet med at beskrive indkomster, forbrug og priser samlet er at give et overblik over befolkningens muligheder for forbrug af varer og tjenester. Der er en tæt sammenhæng mellem disse tre faktorer, og de beskrives derfor også i sammenhæng.

Efter at der er betalt skat giver indkomsterne mulighed for forbrug; Indkomsterne erhverves først og fremmest gennem beskæftigelsen på arbejdsmarkedet.

Skattesystemets indretning medfører en vis omfordeling af indkomsterne, således at forbrugsmulighederne mellem forskellige indkomstgrupper udjævnes i nogen grad.

Endelig spiller prisniveauet og udviklingen i dette - inflationen - en vigtig rolle for indkomsternes købekraft.

Personindkomster

En partiel analyse af personindkomsterne viser, at de højeste indkomster i 2012 erhverves af personer, der er:

50 til 54 år gamle

Født uden for Grønland

Mænd

Bosiddende i en by

I Kommuneqarfik Sermersooq

En tilsvarende analyse viser, at de laveste indkomster erhverves af personer, der er:

15 til 19 år gamle

Født i Grønland

Kvinder

Bosiddende i en bygd

I Qaasuitsup Kommunia

Geografisk indkomstfordeling

De højeste gennemsnitsindkomster erhverves i Ivittuut distrikt, hvor de demografiske og beskæftigelsesmæssige forhold er meget atypiske i forhold til resten af landet.

I den resterende del af landet er tendensen, at indkomstniveauet er højest i de befolkningsmæssigt største distrikter, mens det er mindre i distrikter med lavere indbyggertal.

Figur 2.1. Gennemsnitlige personlige bruttoindkomster fordelt på distrikter i 2002, 2007 og 2012

http://bank.stat.gl/indp2

Kilde: Grønlands Statistik

Figur 2.2. Vækst i gennemsnitlige personlige bruttoindkomster fordelt på distrikter 2011-2012

http://bank.stat.gl/indp2

Kilde: Grønlands Statistik

Figur 2.3. Gennemsnitlige bruttoindkomster i bygder og byer fordelt på kommuner 2012

http://bank.stat.gl/indp1

Kilde: Grønlands Statistik

Der er betydelige forskelle i personindkomsterne mellem de fire kommuner. Det højeste indkomstniveau er i Kommuneqarfik Sermersooq, mens det laveste er i Qaasuitsup Kommunia. Forskellen mellem kommunerne er først og fremmest forskelle i gennemsnitsindkomsterne i byerne, mens bygdebefolkningens gennemsnitsindkomster ikke i samme grad afviger geografisk. Bygdeindkomsterne i Qeqqata er dog noget højere end i de øvrige kommuner, hvilket primært skyldes et højt indkomstniveau i Kangerlussuaq.

Demografisk indkomstfordeling

En opdeling af befolkningens indkomster i aldersintervaller på fem år viser betydelige forskelle i indkomstniveauer mellem forskellige aldersgrupper. Gennemsnitsindkomsterne for disse aldersgrupper giver anledning til en bredere opdeling i tre overordnede aldersgrupper.

Figur 2.4. Gennemsnitlig personlig bruttoindkomst fordelt på alder i 2002, 2007 og 2012

http://bank.stat.gl/indp1

Kilde: Grønlands Statistik

Det er personer i alderen fra 35 til 64 år, der har de højeste gennemsnitsindkomster. Dette skyldes primært, at det er den aldersgruppe, der har den højeste erhvervsfrekvens.

I aldersgruppen 15 til 34 år er gennemsnitsindkomsten stigende med alderen. Det hænger blandt andet sammen med, at andelen af studerende er størst blandt de yngste, og at erhvervsfrekvensen derfor er lav.

Personer over 70 år har forholdsvis lave og meget ensartede indkomster. Det hænger sammen med, at alderspensionen er den eneste indkomst for en stor del af disse personer.

Figur 2.5. Gennemsnitlige personlige bruttoindkomster fordelt på alder og bosted 2012

http://bank.stat.gl/indp1

Kilde: Grønlands Statistik

De store aldersbetingede indkomstforskelle er primært et fænomen i byerne, mens der i bygderne er en relativ jævn indkomstfordeling blandt de forskellige aldersintervaller. Således er det i de typisk erhvervsaktive aldersgrupper, at man finder de helt store indkomstforskelle mellem byerne og bygderne, mens indkomsterne blandt de yngste aldersgrupper og blandt de ældste aldersgrupper ligger på nogenlunde samme niveauer.

Figur 2.6. Gennemsnitlig personlig bruttoindkomst fordelt på alder og køn 2012

http://bank.stat.gl/indp1

Kilde: Grønlands Statistik

Af tabel 1 fremgår det, at indkomsterne hos mænd var 243.000 kr. i gennemsnit i 2012, mens den tilsvarende hos kvinder lå på 180.000 kr. Mændene havde således en gennemsnitlig indkomst, der var 35 pct. højere end kvindernes gennemsnitlige indkomst.

Sammenlignes kønnenes indkomster inden for de enkelte kommuner, fødesteder eller inden for byer og bygder, så gælder det, at mænd i gennemsnit havde højere indkomster end kvinder. Det samme er gældende inden for alle aldersintervaller og i de fleste distrikter - dog er der ingen kønsmæssige indkomstforskelle i nogle enkelte distrikter, der alle er karakteriseret ved generelt lave indkomstniveauer.

Husstandsindkomster

Kommuneqarfik Sermersooq er kommunen med den højeste gennemsnitlige husstandsindkomst. Den laveste gennemsnitlige husstandsindkomst findes i Kommune Kujalleq.

Figur 3.1. Gennemsnitlige husstandsindkomster 2012

http://bank.stat.gl/indh1

Kilde: Grønlands Statistik

Prisstatistikkens grundlag og begrænsninger

I det følgende beskrives det grundlag, som prisstatistikken hviler på og de begrænsninger, der gør, at man som læser bør være forsigtig med tolkningen af tallene.

Ved beregning af prisindekset vægtes ændringerne i et repræsentativt udsnit af varer og tjenester (kaldet en varekurv) til et samlet tal for prisudviklingen. Vægtene er et mål for, hvor meget varerne udgør af husholdningernes samlede forbrugsudgift for en gennemsnitsforbruger. Der kan derfor være store individuelle forskelle mellem de enkelte forbrugere, afhængigt af bl.a. forbrugsmønsteret.

Grønlands Statistik beregner to prisindekser: Forbrugerprisindekset og reguleringspristallet.

Forbrugerprisindekset viser udviklingen i priser på varer i markedspriser og er altså inklusive afgifter.

Til brug for regulering af fx huslejer og kontrakter beregner Grønlands Statistik også et reguleringspristal, der er renset for afgifter og subsidier.

Reguleringspristallet er et klarere udtryk for de rent markedsmæssige ændringer i priserne.

Indkomsternes købekraft

Befolkningens reelle forbrugsmuligheder kaldes købekraften eller realindkomsten. Forbrugsmulighederne er tæt knyttet til forholdet mellem indkomstniveau og prisniveau. En stigning i indkomsterne forøger forbrugsmulighederne, mens prisstigninger begrænser mulighederne for forbrug.

Realindkomsten stiger, hvis væksten i indkomsterne er større end væksten i priserne. I det tilfælde siges købekraften at være styrket. Tilsvarende svækkes købekraften, hvis priserne stiger mere end indkomsterne.

For at få et mere overskueligt billede af udviklingen i købekraften beregnes de procentvise ændringer i realindkomsten fra år til år. Disse beregninger fremgår af oversigt 5.1.

Oversigt 5.1. Udviklingen i realindkomster

| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
Indkomstindekset 1), 2005 = 100 | 94,6 | 95,3 | 98,6 | 100,0 | 104,1 | 107,8 | 112,1 | 115,0 | 116,9 | 120,1 | 123,5
Forbrugerprisindekset, 2005 = 100 | 94,6 | 96,7 | 99,1 | 100,0 | 100,9 | 102,8 | 109,4 | 113,5 | 115,3 | 117,5 | 122,4
Realindkomster, 2005 = 100 | 100,0 | 98,6 | 99,4 | 100,0 | 103,1 | 104,9 | 102,5 | 101,3 | 101,4 | 102,2 | 100,9
Årlig ændring (pct.) |  | -1,4 | 0,8 | 0,6 | 3,1 | 1,7 | -2,3 | -1,1 | 0,1 | 0,7 | -1,3

Note: 1) Indkomstindekset er beregnet ud fra de gennemsnitlige bruttoindkomster.

Kilde: Grønlands Statistik

Betragtningerne foretages udelukkende på samfundsniveau og viser altså forbrugsmulighederne for befolkningen som helhed. Forskelle i indkomster, priser og forbrugsmønstre medfører, at der kan være store individuelle forskelle, afhængig af fx erhverv, alder og bopæl.

Skattestatistik

De samlede skattepligtige indkomster og de samlede slutskatter har været støt stigende siden første halvdel af 1990'erne. Ved vurdering af tallene bør det noteres, at ændringer i skattelovgivningen i perioden frem til i dag spiller en vis rolle, og derfor er tallene ikke helt sammenlignelige.

Figur 6.1. Udviklingen i skattepligtig indkomst og slutskat

http://bank.stat.gl/inds1

Kilde: Grønlands Statistik

Figur 6.2. Årlig vækstrate i samlet skattepligtig indkomst

http://bank.stat.gl/inds1

Kilde: Grønlands Statistik

Indkomstfordelingen

I denne afsnit præsenteres tal for indkomstfordelingen i perioden 2002-2012. Disse tal sammenlignes endvidere med tilsvarende tal fra de andre nordiske lande. Sammenligningerne bør dog foretages med en vis varsomhed.

De tre præsenterede fordelingsmål beskriver hvert deres område af indkomstfordelingen. Gini-koefficienten er et mål for fordelingen af alle indkomsterne, mens målet for den relative fattigdom(at-risk-of-poverty rate) fokuserer på de laveste indkomster, og ratio-80/20 beskriver forholdet mellem de højeste og de laveste indkomster.

Figur 7.1 Gini-koefficienten 2002-2012

Anm.: En Gini-koefficient med værdi 0 repræsenterer en perfekt ligelig fordeling, mens værdien 100 repræsenterer en perfekt ulige fordeling.

Kilde: http://bank.stat.gl/INDF1

Figur 7.2. Relativ fattigdom 2002-2012

Anm.: ROP40, ROP50 og ROP60 angiver andelen af befolkningen, der bor i en husstand med en indkomst mindre end henholdsvis 40 pct., 50 pct. og 60 pct. af medianindkomsten.

Kilde: http://bank.stat.gl/INDF1

Figur 7.3. Forholdet mellem høj- og lavindkomster 2002-2012

Anm.: Figuren angiver ratio-80/20, der beregnes som forholdet mellem den samlede indkomstmasse for de 20 pct. med de højeste indkomster og den samlede indkomstmasse for de 20 pct. med de laveste indkomster.

Kilde: http://bank.stat.gl/INDF1

På trods af fokus på forskellige områder af indkomstfordelingen, viser tids-serierne for de tre fordelingsmål samme overordnede tendenser. Særligt bemærkelsesværdigt er det forholdsvis store fald i uligheden og den relative fattigdom fra 2004 til 2005 - et fald der formentlig i høj grad må tilskrives de ændringer i skattelovgivningen, der blev foretaget med virkning fra og med netop 2005. Personfradraget blev hævet fra 40.000 kr. til 48.000 kr. og standardfradraget fra 8.000 kroner til 10.000 kr., mens skatteprocenten blev hævet med 2 procentpoint. Disse ændringer medførte lavere skattebetalinger i lavindkomstgrupperne og højere i højindkomstgrupperne, mens det samlede skatteprovenu var stort set uændret.

Figur 7.4. Gini-koefficienter for de nordiske lande og EU 2011

Anm.: En Gini-koefficient med værdi 0 repræsenterer en perfekt ligelig fordeling, mens værdien 100 repræsenterer en perfekt ulige fordeling.

Kilde: Nordisk Ministerråd

Figur 7.5. Relativ fattigdom i de nordiske lande og EU 2011

Anm.: ROP50 og ROP60 angiver andelen af befolkningen, der bor i en husstand med en indkomst mindre end henholdsvis 50 pct. og 60 pct. af medianindkomsten.

Kilde: Nordisk Ministerråd

Figur 7.4 og figur 7.5 viser, at såvel uligheden som den relative fattigdom ligger på et højere niveau i Grønland i forhold til de øvrige nordiske lande. Sammenlignes der med EU-gennemsnittet, viser figurerne, at de grønlandske indkomster generelt er lidt mere ulige fordelt end i EU-landene, mens den relative fattigdom omvendt ligger under EU-gennemsnittet - uanset om der anvendes 50 pct.- eller 60 pct.-mediangrænse.

Afsnittene Forbruget og Prisudviklingen i 2014 statistisk årbog udkom d. 3. april 2014

Forbruget

I det følgende beskrives husholdningernes forbrug. Forbrugsmulighederne afhænger både af indkomsterne og af prisudviklingen på varer og tjenester.

Det private forbrug

I forbindelse med opstilling af et produktionsbaseret nationalregnskab for 2012 blev der lavet en ny opgørelse af det private forbrug. Opgørelsen af det private forbrug opdelt i varegrupper er vist i figur 8.1. Til sammenligning vises fordelingen af det danske forbrug for 2012.

Forbruger- og nettopristallet, som beskrives i Prisstatistikkens grundlag og begrænsninger og Indkomsternes købekraft, er beregnet med udgangspunkt i en opgørelse af det private forbrug fra 2008.

Figur 8.1. Fordeling af privat forbrug i Grønland (2012) og Danmark (2012)

Kilde: http://bank.stat.gl/NRD07 og http://www.statistikbanken.dk/statbank5a/default.asp?w=1920

Bemærk: Tallene for 2012 i Grønland er foreløbige tal.

Grønlands Statistik og Danmarks Statistik

Afsnittene Forbruget og Prisudviklingen i 2014 statistisk årbog udkom d. 3. april 2014

Forbrugerpriserne

Den årlige stigning i forbrugerpriserne fremgår af figur 9.1. Der er flere detaljer om forbrugerpriserne i tabel 7 og tabel 8.

Set over en længere periode følger prisstigningerne i Grønland udviklingen i Danmark meget tæt, som det fremgår af figur 9.2. Det skyldes naturligvis, at mange varer importeres derfra.

Figur 9.1. Årlig stigning i forbrugerprisindekset, pr. 1. januar

Kilde: Grønlands Statistik, http://stat.bank.gl/PRDPRISH

Figur 9.2. Årlig ændring i forbrugerpristallet for Danmark og Grønland

Kilde: Grønlands Statistik og Danmarks Statistik

Byggeomkostningsindekset

Udviklingen i omkostningerne ved boligbyggeri og detaljer om byggeomkostningerne fremgår af tabel 9.

Yderligere information

Indkomststatistikken offentliggøres én gang om året. Publikationen indeholder detaljerede tabeller, der uddyber temaerne i dette afsnit og samtidig går i detaljer med begrebsapparatet bag indkomststatistikken.

Forbrugerprisindekset og reguleringspristallet beregnes to gange om året, pr. 1. januar og pr. 1. juli. Tallene offentliggøres i henholdsvis marts og september. I publikationen findes en detaljeret o

Tabel 1. Gennemsnitlige personindkomster 2012

| Bruttoindkomst | Skattepligtigindkomst | Indkomst efter skat
| 1.000 kr.
Hele landet | 213 | 196 | 148
Kommune Kujalleq | 173 | 158 | 122
Kommuneqarfik Sermersooq | 259 | 238 | 178
Qeqqata Kommunia | 207 | 191 | 144
Qaasuitsup Kommunia | 173 | 160 | 121
Uden for kommunal inddeling | 531 | 512 | 359
By | 222 | 205 | 153
Bygd | 148 | 135 | 107
Født i Grønland | 186 | 170 | 131
Født uden for Grønland | 430 | 403 | 278
Mænd | 243 | 225 | 165
Kvinder | 180 | 163 | 128
Nanortalik distrikt | 145 | 133 | 105
Qaqortoq distrikt | 189 | 172 | 131
Narsaq distrikt | 173 | 160 | 122
Ivittuut distrikt | 494 | 473 | 315
Paamiut distrikt | 173 | 160 | 125
Nuuk distrikt | 287 | 264 | 195
Maniitsoq distrikt | 186 | 172 | 131
Sisimiut distrikt | 218 | 202 | 151
Kangaatsiaq distrikt | 122 | 110 | 91
Aasiaat distrikt | 174 | 161 | 122
Qasigiannguit distrikt | 171 | 159 | 120
Ilulissat distrikt | 204 | 188 | 140
Qeqertarsuaq distrikt | 186 | 172 | 130
Uummannaq distrikt | 174 | 161 | 122
Upernavik distrikt | 149 | 137 | 106
Qaanaaq distrikt | 125 | 112 | 93
Tasiilaq distrikt | 148 | 134 | 110
Illoqortoormiut distrikt | 164 | 150 | 119

http://bank.stat.gl/indp1 og http://bank.stat.gl/indp2

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 2. Gennemsnitlige personlige bruttoindkomster i byer og bygder

| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| 1.000 kr.
Nanortalik | 140 | 148 | 153 | 147 | 147 | 154 | 158
Aappilattoq (NAN) | 99 | 98 | 93 | 88 | 91 | 91 | 89
Narsaq Kujalleq | 103 | 99 | 123 | 115 | 121 | 106 | 109
Tasiusaq (NAN) | 100 | 108 | 117 | 106 | 113 | 120 | 126
Ammassivik | 100 | 97 | 95 | 107 | 113 | 132 | 106
Alluitsup Paa | 143 | 125 | 141 | 118 | 116 | 121 | 125
Qaqortoq | 171 | 181 | 179 | 185 | 185 | 188 | 193
Saarloq | 102 | 103 | 117 | 118 | 109 | 107 | 94
Eqalugaarsuit | 112 | 113 | 113 | 104 | 107 | 129 | 118
Qassimiut | 150 | 164 | 163 | 154 | 126 | 152 | 136
Narsaq | 151 | 149 | 158 | 152 | 157 | 162 | 163
Igaliku | 130 | 131 | 120 | 125 | 123 | 143 | 111
Qassiarsuk | 145 | 143 | 158 | 139 | 145 | 142 | 158
Narsarsuaq | 273 | 279 | 311 | 296 | 307 | 297 | 298
Paamiut | 145 | 151 | 156 | 158 | 158 | 167 | 171
Arsuk | 141 | 150 | 156 | 147 | 161 | 180 | 196
Nuuk | 250 | 259 | 266 | 275 | 282 | 284 | 289
Qeqertarsuatsiaat | 147 | 154 | 156 | 154 | 172 | 186 | 183
Kapisillit | 107 | 119 | 126 | 126 | 126 | 128 | 122
Maniitsoq | 165 | 174 | 176 | 175 | 181 | 187 | 194
Atammik | 100 | 106 | 111 | 117 | 110 | 119 | 134
Napasoq | 126 | 144 | 140 | 133 | 153 | 161 | 160
Kangaamiut | 113 | 123 | 134 | 126 | 141 | 154 | 164
Sisimiut | 187 | 190 | 205 | 204 | 202 | 208 | 215
Itilleq | 117 | 123 | 129 | 133 | 127 | 127 | 131
Sarfannguit | 123 | 127 | 160 | 129 | 137 | 128 | 141
Kangerlussuaq | 266 | 278 | 286 | 291 | 294 | 296 | 292
Kangaatsiaq | 123 | 131 | 141 | 144 | 141 | 130 | 135
Attu | 90 | 95 | 100 | 103 | 103 | 108 | 110
Iginniarfik | 87 | 99 | 99 | 102 | 100 | 100 | 110
Niaqornaarsuk | 96 | 95 | 109 | 109 | 104 | 99 | 104
Ikerasaarsuk | 103 | 111 | 123 | 130 | 134 | 141 | 143
Aasiaat | 146 | 149 | 164 | 170 | 172 | 174 | 176
Akunnaaq | 115 | 117 | 146 | 136 | 137 | 134 | 131
Kitsissuarsuit | 113 | 115 | 113 | 131 | 116 | 144 | 140
Qasigiannguit | 148 | 148 | 156 | 158 | 165 | 176 | 172
Ikamiut | 121 | 121 | 140 | 125 | 157 | 163 | 167
Ilulissat | 170 | 176 | 181 | 185 | 190 | 202 | 207
Oqaatsut | 128 | 138 | 141 | 177 | 189 | 164 | 162
Qeqertaq | 117 | 104 | 117 | 132 | 166 | 175 | 171
Saqqaq | 117 | 118 | 127 | 126 | 135 | 160 | 187
Ilimanaq | 107 | 115 | 121 | 126 | 125 | 133 | 139
Qeqertarsuaq | 158 | 165 | 173 | 173 | 172 | 175 | 188
Kangerluk | 105 | 135 | 120 | 149 | 139 | 163 | 151
Uummannaq | 157 | 158 | 166 | 172 | 183 | 187 | 191
Niaqornat | 96 | 99 | 96 | 100 | 115 | 139 | 141
Qaarsut | 123 | 121 | 133 | 141 | 138 | 151 | 173
Ikerasak | 107 | 108 | 127 | 120 | 123 | 122 | 129
Saattut | 127 | 117 | 125 | 134 | 133 | 149 | 159
Ukkusissat | 102 | 105 | 118 | 130 | 131 | 126 | 136
Illorsuit | 127 | 121 | 140 | 142 | 143 | 155 | 177
Nuugaatsiaq | 106 | 111 | 115 | 116 | 125 | 143 | 154
Upernavik | 166 | 171 | 175 | 176 | 176 | 170 | 182
Upernavik Kujalleq | 90 | 89 | 101 | 103 | 94 | 105 | 102
Kangersuatsiaq | 88 | 99 | 106 | 107 | 101 | 102 | 102
Aappilattoq (UPE) | 114 | 113 | 123 | 119 | 107 | 116 | 146
Tasiusaq (UPE) | 123 | 113 | 112 | 126 | 119 | 122 | 150
Nuussuaq | 80 | 86 | 94 | 107 | 83 | 97 | 96
Kullorsuaq | 86 | 87 | 89 | 91 | 86 | 95 | 105
Naajaat | 81 | 86 | 92 | 111 | 111 | 112 | 120
Innaarsuit | 125 | 130 | 150 | 162 | 144 | 154 | 207
Nutaarmiut | 101 | 98 | 90 | 131 | 94 | 110 | 111
Qaanaaq | 129 | 125 | 127 | 128 | 123 | 125 | 131
Savissivik | 94 | 94 | 117 | 111 | 98 | 97 | 92
Siorapaluk | 79 | 86 | 78 | 77 | 98 | 93 | 100
Moriusaq | 98 | 96 | 84 | - | - | - | -
Qeqertat | 77 | 75 | 91 | 89 | 83 | 67 | 77
Tasiilaq | 142 | 145 | 148 | 155 | 158 | 162 | 164
Sermiligaaq | 78 | 80 | 90 | 88 | 89 | 93 | 100
Isortoq | 90 | 90 | 91 | 116 | 95 | 105 | 122
Kulusuk | 109 | 104 | 125 | 128 | 130 | 131 | 137
Tiniteqilaaq | 87 | 89 | 97 | 107 | 102 | 108 | 114
Kuummiut | 84 | 89 | 99 | 96 | 97 | 103 | 106
lloqqortoormiut | 138 | 144 | 145 | 157 | 152 | 155 | 159

http://bank.stat.gl/indp3

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 3. Gennemsnitlige bruttoindkomster fordelt på køn 2012 (1.000 kr.)

| Mænd | Kvinder
| 1.000 kr.
Hele landet | 243 | 180
Kommune Kujalleq | 187 | 157
Kommuneqarfik Sermersooq | 299 | 215
Qeqqata Kommunia | 241 | 168
Qaasuitsup Kommunia | 194 | 151
Uden for kommunal inddeling | 565 | 436
By | 253 | 188
Bygd | 167 | 123
Født i Grønland | 203 | 168
Født uden for Grønland | 474 | 331
Nanortalik distrikt | 152 | 136
Qaqortoq distrikt | 210 | 166
Narsaq distrikt | 184 | 161
Ivittuut distrikt | 514 | -
Paamiut distrikt | 187 | 154
Nuuk distrikt | 333 | 236
Maniitsoq distrikt | 210 | 158
Sisimiut distrikt | 259 | 173
Kangaatsiaq distrikt | 122 | 123
Aasiaat distrikt | 194 | 151
Qasigiannguit distrikt | 189 | 152
Ilulissat distrikt | 236 | 169
Qeqertarsuaq distrikt | 208 | 163
Uummannaq distrikt | 185 | 161
Upernavik distrikt | 172 | 121
Qaanaaq distrikt | 129 | 119
Tasiilaq distrikt | 165 | 129
Illoqortoormiut distrikt | 188 | 138
15-19 år | 45 | 40
20-24 år | 126 | 93
25-29 år | 187 | 147
30-34 år | 249 | 212
35-39 år | 305 | 240
40-44 år | 314 | 229
45-49 år | 314 | 236
50-54 år | 316 | 242
55-59 år | 309 | 230
60-64 år | 289 | 222
65-69 år | 236 | 146
70-74 år | 150 | 115
over 74 år | 114 | 108

http://bank.stat.gl/indp1 og http://bank.stat.gl/indp2

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 4. Antal personer fordelt på indkomstintervaller 2012

| Bruttoindkomst | Skattepligtig indkomst | Indkomst efter skat
| Antal | Akkumu-leret antal | Antal | Akkumu-leret antal | Antal | Akkumu-leret antal
Højest 50.000 kr. | 6526 | 6526 | 8416 | 8416 | 6528 | 6528
50.001 - 100.000 kr. | 8107 | 14633 | 7942 | 16358 | 12662 | 19190
100.001 - 150.000 kr. | 6595 | 21228 | 5933 | 22291 | 7612 | 26802
150.001 - 200.000 kr. | 4199 | 25427 | 4359 | 26650 | 5260 | 32062
200.001 - 250.000 kr. | 3826 | 29253 | 3663 | 30313 | 3707 | 35769
250.001 - 300.000 kr. | 2779 | 32032 | 2723 | 33036 | 2376 | 38145
300.001 - 350.000 kr. | 2321 | 34353 | 2310 | 35346 | 1460 | 39605
350.001 - 400.000 kr. | 2018 | 36371 | 1899 | 37245 | 889 | 40494
400.001 - 500.000 kr. | 2502 | 38873 | 2173 | 39418 | 852 | 41346
500.001 - 600.000 kr. | 1361 | 40234 | 1125 | 40543 | 346 | 41692
600.001 - 700.000 kr. | 746 | 40980 | 611 | 41154 | 179 | 41871
700.001 - 800.000 kr. | 372 | 41352 | 328 | 41482 | 87 | 41958
800.001 - 900.000 kr. | 241 | 41593 | 192 | 41674 | 46 | 42004
900.001 - 1.000.000 kr. | 155 | 41748 | 125 | 41799 | 37 | 42041
Over 1.000.000 kr. | 378 | 42126 | 327 | 42126 | 85 | 42126

http://bank.stat.gl/indp6

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 5. Gennemsnitlige husstandsindkomster 2012

| Bruttoindkomst | Skattepligtig indkomst | Disponibel indkomst
| 1.000 kr.
Hele landet | 420 | 387 | 297
Kommune Kujalleq | 325 | 296 | 235
Kommuneqarfik Sermersooq | 490 | 450 | 341
Qeqqata Kommunia | 410 | 379 | 291
Qaasuitsup Kommunia | 363 | 334 | 260
By | 430 | 396 | 303
Bygd | 318 | 290 | 233
Nanortalik distrikt | 289 | 263 | 214
Qaqortoq distrikt | 348 | 317 | 249
Narsaq distrikt | 316 | 291 | 230
Ivittuut distrikt | - | - | -
Paamiut distrikt | 313 | 290 | 235
Nuuk distrikt | 529 | 487 | 364
Maniitsoq distrikt | 385 | 355 | 279
Sisimiut distrikt | 422 | 391 | 297
Kangaatsiaq distrikt | 275 | 247 | 210
Aasiaat distrikt | 334 | 309 | 239
Qasigiannguit distrikt | 348 | 324 | 251
Ilulissat distrikt | 419 | 386 | 294
Qeqertarsuaq distrikt | 362 | 334 | 259
Uummannaq distrikt | 363 | 336 | 259
Upernavik distrikt | 367 | 337 | 266
Qaanaaq distrikt | 260 | 234 | 201
Tasiilaq distrikt | 337 | 303 | 256
Illoqortoormiut distrikt | 328 | 301 | 243
| Husstandstyper
0 børn | 374 | 347 | 263
1 barn | 500 | 457 | 353
2 børn | 534 | 486 | 376
Mindst 3 børn | 481 | 433 | 353
| 1 voksen
0 børn | 217 | 201 | 157
1 barn | 211 | 193 | 162
2 børn | 223 | 203 | 174
Mindst 3 børn | 193 | 173 | 166
| 2 voksne
0 børn | 468 | 433 | 324
1 barn | 513 | 469 | 356
2 børn | 568 | 519 | 391
Mindst 3 børn | 476 | 431 | 342
| Mindst 3 voksne
0 børn | 773 | 716 | 538
1 barn | 711 | 649 | 501
2 børn | 672 | 609 | 482
Mindst 3 børn | 618 | 552 | 461

http://bank.stat.gl/indh1 og http://bank.stat.gl/indh2

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 6. Summarisk skattestatistik

| Samlet skattepligtig indkomst  (mio. kr.) | Samlet slutskat (mio. kr.) | Antal skattepligtige personer
| 2010 | 2011 | 2012 | 2010 | 2011 | 2012 | 2010 | 2011 | 2012
Hele landet | 8713 | 9063 | 9305 | 2865 | 3029 | 3142 | 48464 | 49775 | 49213
Kommune Kujalleq | 921 | 949 | 946 | 292 | 312 | 312 | 6718 | 6691 | 6422
Kommuneqarfik Sermersooq | 4083 | 4241 | 4373 | 1397 | 1457 | 1510 | 18682 | 19214 | 19367
Qeqqata Kommunia | 1384 | 1435 | 1480 | 440 | 461 | 492 | 8087 | 8303 | 8237
Qaasuitsup Kommunia | 2074 | 2187 | 2253 | 651 | 714 | 742 | 14398 | 15021 | 14631
Uden for kommunal inddeling | 252 | 251 | 254 | 85 | 85 | 86 | 579 | 546 | 556

http://bank.stat.gl/inds1

Kilde: Grønlands Statistik

Denne tabel blev opdateret d. 3. april 2014

Tabel 7. Underindeks pristal 100=2008

COICOP | Tekst | 2008 jan | 2008 jul | 2009 jan | 2009 jul | 2010 jan | 2010 jul | 2011 jan | 2011 jul | 2012 jan | 2012 jul | 2013 jan | 2013 jul | 2014 jan
0 | Samtlige varer og tjenester | 100 | 103 | 103,5 | 103,9 | 105 | 106,3 | 106,8 | 108,6 | 112 | 113,3 | 113,8 | 114,3 | 115,3
1000 | Fødevarer mv. | 100 | 105,3 | 106 | 108,9 | 111 | 112 | 113,4 | 116,9 | 119,7 | 119,8 | 121,5 | 121,9 | 123,5
2000 | Alkohol og tobak | 100 | 104,2 | 104,2 | 105 | 105,6 | 106,1 | 106,1 | 107,5 | 108,5 | 109,1 | 109,8 | 109,9 | 112,5
3000 | Beklædning og fodtøj | 100 | 102,6 | 103,1 | 100,2 | 101,8 | 100,7 | 99,9 | 99,9 | 99,9 | 99,5 | 100,3 | 99,3 | 100,1
4000 | Bolig | 100 | 103,9 | 104,9 | 105,1 | 105,9 | 108,2 | 109,4 | 113,5 | 124,4 | 127,7 | 127,6 | 128,7 | 130,6
5000 | Boligudstyr, husholdningstj | 100 | 102,6 | 102,1 | 114,3 | 111,5 | 109,7 | 110,6 | 113,2 | 113,9 | 115,7 | 116 | 119,2 | 119,5
6000 | Medicin, pharm. artikler | 100 | 102 | 102 | 104,4 | 106,2 | 115,2 | 115,3 | 116,6 | 121,5 | 121,8 | 121,8 | 122,3 | 121
7000 | Transport | 100 | 102,7 | 103,7 | 103,8 | 104,9 | 104,8 | 105,4 | 105,4 | 109,7 | 112,1 | 112,7 | 114,8 | 116
8000 | Telefon, porto | 100 | 94,8 | 94,8 | 95 | 95 | 95,1 | 95,1 | 95,2 | 95,2 | 95,5 | 95,5 | 88,6 | 88,8
9000 | Fritid og kultur | 100 | 102 | 101,5 | 99 | 99,3 | 99,3 | 98,2 | 96 | 95,2 | 98,1 | 95,3 | 96,7 | 94,4
11000 | Restauranter og hoteller | 100 | 99,2 | 100,5 | 100,6 | 101,1 | 106,3 | 108,9 | 109,5 | 110,2 | 112,6 | 112,6 | 113,6 | 114,4
12000 | Andre varer og tjenester | 100 | 100,8 | 105 | 96,2 | 98,4 | 101,3 | 99,7 | 100,3 | 103,2 | 103,3 | 106,1 | 106,2 | 105,9

http://bank.stat.gl/prdprisv

Kilde: Grønlands Statistik

Denne tabel blev opdateret d. 3. april 2014

Tabel 8. Forbrugerpristal og reguleringspristal

| Forbrugerpristal |  | Reguleringspristal
| Jan 1971 = 100 | Jan 1981 = 100 | Juli 1995 = 100 | Jan 2008 = 100 |  | Jan 1971 = 100 | Jan 1984 = 100 | Juli 1995 = 100 | Jan 2008 = 100
| Jan | Juli | Jan | Juli | Jan | Juli | Jan | Juli |  | Jan | Juli | Jan | Juli | Jan | Juli | Jan
1971 | 100,0 | 103,0 | ... | ... | ... | ... | ... | ... |  | 100,0 | 103,1 | ... | ... | ... | ... | ...
1972 | 105,7 | 109,5 | ... | ... | ... | ... | ... | ... |  | 106,0 | 109,0 | ... | ... | ... | ... | ...
1973 | 113,8 | 122,4 | ... | ... | ... | ... | ... | ... |  | 112,4 | 120,9 | ... | ... | ... | ... | ...
1974 | 131,5 | 142,7 | ... | ... | ... | ... | ... | ... |  | 128,9 | 140,4 | ... | ... | ... | ... | ...
1975 | 153,1 | 163,4 | ... | ... | ... | ... | ... | ... |  | 151,2 | 159,5 | ... | ... | ... | ... | ...
1976 | 173,3 | 179,8 | ... | ... | ... | ... | ... | ... |  | 168,7 | 175,6 | ... | ... | ... | ... | ...
1977 | 185,4 | 194,3 | ... | ... | ... | ... | ... | ... |  | 181,5 | 189,4 | ... | ... | ... | ... | ...
1978 | 202,6 | 211,6 | ... | ... | ... | ... | ... | ... |  | 198,2 | 207,6 | ... | ... | ... | ... | ...
1979 | 217,8 | 232,3 | ... | ... | ... | ... | ... | ... |  | 214,2 | 226,2 | ... | ... | ... | ... | ...
1980 | 245,0 | 257,9 | ... | ... | ... | ... | ... | ... |  | 239,8 | 253,2 | ... | ... | ... | ... | ...
1981 | 277,5 | 299,9 | 100,0 | 108,1 | ... | ... | ... | ... |  | 266,1 | 288,4 | ... | ... | ... | ... | ...
1982 | 318,3 | 336,5 | 114,7 | 121,3 | ... | ... | ... | ... |  | 307,9 | 324,8 | ... | ... | ... | ... | ...
1983 | 356,9 | 370,0 | 128,6 | 133,4 | ... | ... | ... | ... |  | 345,8 | 359,3 | ... | ... | ... | ... | ...
1984 | 385,7 | 405,6 | 139,0 | 146,2 | ... | ... | ... | ... |  | 373,6 | 393,8 | 100,0 | 105,4 | ... | ... | ...
1985 | 421,8 | 428,8 | 152,0 | 154,5 | ... | ... | ... | ... |  | 406,9 | 412,8 | 108,9 | 110,5 | ... | ... | ...
1986 | 444,5 | 451,4 | 160,2 | 162,7 | ... | ... | ... | ... |  | 425,9 | 433,0 | 114,0 | 115,9 | ... | ... | ...
1987 | 457,4 | 465,1 | 164,8 | 167,6 | ... | ... | ... | ... |  | 437,1 | 445,0 | 117,0 | 119,1 | ... | ... | ...
1988 | 492,1 | 501,0 | 177,4 | 180,5 | ... | ... | ... | ... |  | 460,9 | 468,3 | 123,4 | 125,4 | ... | ... | ...
1989 | 513,8 | 530,4 | 185,2 | 191,1 | ... | ... | ... | ... |  | 482,5 | 497,5 | 129,2 | 133,2 | ... | ... | ...
1990 | 543,6 | 551,9 | 195,9 | 198,9 | ... | ... | ... | ... |  | 509,9 | 518,5 | 136,5 | 138,8 | ... | ... | ...
1991 | 568,3 | 573,6 | 204,8 | 206,7 | ... | ... | ... | ... |  | 529,0 | 534,5 | 141,6 | 143,1 | ... | ... | ...
1992 | 577,6 | 583,4 | 208,1 | 210,2 | ... | ... | ... | ... |  | 538,9 | 542,8 | 144,2 | 145,3 | ... | ... | ...
1993 | 584,0 | 590,4 | 210,5 | 212,9 | ... | ... | ... | ... |  | 543,8 | 538,7 | 145,6 | 144,2 | ... | ... | ...
1994 | 589,8 | 589,8 | 212,6 | 212,6 | ... | ... | ... | ... |  | 534,9 | 538,0 | 143,2 | 144,0 | ... | ... | ...
1995 | 596,2 | 601,7 | 215,0 | 217,0 | ... | 100,0 | ... | ... |  | 543,9 | 549,6 | 145,6 | 147,2 | ... | 100,0 | ...
1996 | 605,9 | 608,4 | 218,5 | 219,4 | 100,7 | 101,1 | ... | ... |  | 553,4 | 558,4 | 148,2 | 149,5 | 100,7 | 101,6 | ...
1997 | 609,0 | 612,0 | 219,6 | 220,7 | 101,2 | 101,7 | ... | ... |  | 560,0 | 563,3 | 149,9 | 150,8 | 101,9 | 102,5 | ...
1998 | 614,4 | 618,6 | 221,6 | 223,1 | 102,1 | 102,8 | ... | ... |  | 566,1 | 569,9 | 151,6 | 152,6 | 103,0 | 103,7 | ...
1999 | 619,8 | 622,8 | 223,6 | 224,6 | 103,0 | 103,5 | ... | ... |  | 565,4 | 568,8 | 151,4 | 152,3 | 102,9 | 103,5 | ...
2000 | 630,0 | 634,0 | 227,2 | 228,5 | 104,7 | 105,3 | ... | ... |  | 574,7 | 578,0 | 153,9 | 154,7 | 104,6 | 105,2 | ...
2001 | 648,3 | 654,3 | 233,8 | 235,9 | 107,7 | 108,7 | ... | ... |  | 589,6 | 594,3 | 157,8 | 159,1 | 107,3 | 108,1 | ...
2002 | 674,6 | 678,6 | 243,4 | 244,8 | 112,2 | 112,9 | ... | ... |  | 607,9 | 618,2 | 162,6 | 165,4 | 110,6 | 112,5 | ...
2003 | 684,1 | 691,6 | 246,8 | 249,6 | 113,8 | 115 | ... | ... |  | 618,2 | 626,3 | 165,4 | 167,6 | 112,4 | 113,9 | ...
2004 | 705,8 | 707,5 | 254,8 | 255,4 | 117,4 | 117,7 | ... | ... |  | 639,4 | 641,5 | 171,1 | 171,6 | 116,3 | 116,7 | ...
2005 | 713,3 | 717,2 | 257,6 | 259,0 | 118,7 | 119,3 | ... | ... |  | 646,4 | 650,2 | 172,9 | 174,0 | 117,6 | 118,3 | ...
2006 | 729,5 | 737,9 | 263,3 | 266,3 | 121,4 | 122,7 | ... | ... |  | 662,5 | 671,7 | 177,2 | 179,7 | 120,5 | 122,2 | ...
2007 | 746,3 | 749,9 | 269,4 | 270,9 | 124,1 | 124,8 | ... | ... |  | 682,0 | 685,5 | 182,5 | 183,4 | 124,1 | 124,7 | ...
2008 | 786,6 | 820,3 | 283,9 | 296,0 | 130,8 | 136,4 | 100,0 | 103,0 |  | 706,1 | 732,9 | 188,9 | 196,1 | 128,5 | 133,4 | 100,0
2009 | 822,1 | 825,1 | 296,8 | 297,9 | 136,7 | 137,2 | 103,5 | 103,9 |  | 737,9 | 741,4 | 197,4 | 198,3 | 134,3 | 134,9 | 104,0
2010 | 833,8 | 844,1 | 301,1 | 304,8 | 138,7 | 140,4 | 105,0 | 106,3 |  | 749,9 | 760,5 | 200,6 | 203,4 | 136,4 | 138,3 | 105,7
2011 | 848,1 | 862,5 | 306,2 | 311,4 | 141,0 | 143,4 | 106,8 | 108,6 |  | 765,5 | 777,7 | 204,7 | 208,0 | 139,2 | 141,4 | 107,9
2012 | 889,1 | 899,9 | 321,0 | 324,9 | 147,8 | 149,6 | 112,0 | 113,3 |  | 805,8 | 817,0 | 215,5 | 218,5 | 146,5 | 148,5 | 113,5
2013 | 903,8 | 907,6 | 326,3 | 327,7 | 150,3 | 150,9 | 113,8 | 114,3 |  | 820,9 | 823,5 | 219,5 | 220,2 | 149,2 | 149,7 | 115,7
2014 | 915,6 |  | 330,6 |  | 152,2 |  | 115,3 |  |  | 831,5 |  | 222,3 |  | 151,2 |  | 117,2

http://bank.stat.gl/prdprisf og http://bank.stat.gl/prdprisr

Kilde: Grønlands Statistik

Denne tabel blev opdateret d. 3. april 2014

Tabel 9. Byggeomkostningsindekset 100=2006

| 2006 jan | 2006 jul | 2007 jan | 2007 jul | 2008 jan | 2008 jul | 2009 jan | 2009 jul | 2010 jan | 2010 jul | 2011 jan | 2011 jul | 2012 jan | 2012 jul | 2013 jan | 2013 jul | 2014 jan
| Alt i alt
I alt | 100,0 | 102,9 | 105,1 | 109,7 | 111,7 | 112,5 | 115,4 | 115,5 | 116,3 | 117,4 | 118,0 | 120,4 | 121,2 | 122,2 | 121,8 | 124,1 | 124,9
Materialer | 100,0 | 103,3 | 106,8 | 115,5 | 118,2 | 118,9 | 122,8 | 122,0 | 121,5 | 121,9 | 123,4 | 125,5 | 126,2 | 126,2 | 125,5 | 127,1 | 127,0
Fragt | 100,0 | 100,5 | 102,2 | 102,2 | 101,3 | 104,1 | 110,6 | 109,6 | 106,7 | 111,6 | 109,6 | 124,4 | 120,4 | 125,4 | 119,4 | 121,4 | 121,4
Arbejdsløn | 100,0 | 102,8 | 104,0 | 105,7 | 107,4 | 108,2 | 109,8 | 110,8 | 113,1 | 114,4 | 114,6 | 115,7 | 117,2 | 118,4 | 119,1 | 121,8 | 123,6
| Arbejdsplads
I alt | 100,0 | 103,0 | 104,3 | 106,8 | 108,8 | 107,6 | 109,5 | 110,9 | 112,9 | 114,1 | 114,4 | 115,3 | 116,1 | 117,7 | 117,9 | 119,9 | 120,5
Materialer | 100,0 | 103,6 | 106,8 | 112,3 | 114,0 | 114,8 | 118,2 | 118,1 | 119,0 | 119,9 | 121,3 | 121,2 | 122,6 | 122,5 | 123,2 | 124,8 | 124,7
Fragt | 100,0 | 100,5 | 102,2 | 102,2 | 101,3 | 104,1 | 110,6 | 109,6 | 106,7 | 111,6 | 109,6 | 124,4 | 120,4 | 125,4 | 119,4 | 121,4 | 121,4
Arbejdsløn | 100,0 | 102,8 | 103,8 | 105,6 | 107,7 | 106,0 | 107,6 | 109,3 | 111,6 | 112,8 | 112,9 | 114,0 | 114,7 | 116,7 | 116,8 | 119,1 | 120,3
| Byggemodning
I alt | 100,0 | 102,6 | 103,2 | 104,9 | 106,6 | 109,4 | 111,6 | 112,4 | 113,6 | 115,1 | 115,6 | 117,1 | 118,1 | 119,7 | 120,5 | 123,4 | 123,9
Materialer | 100,0 | 103,6 | 106,8 | 112,3 | 113,6 | 114,4 | 117,8 | 117,7 | 118,5 | 119,5 | 120,9 | 120,8 | 122,2 | 122,1 | 122,8 | 124,0 | 124,1
Fragt | 100,0 | 100,5 | 102,2 | 102,2 | 101,3 | 104,1 | 110,6 | 109,6 | 106,7 | 111,6 | 109,6 | 124,4 | 120,4 | 125,4 | 119,4 | 121,4 | 121,4
Arbejdsløn | 100,0 | 102,3 | 101,7 | 102,0 | 103,9 | 107,5 | 109,2 | 110,3 | 111,8 | 113,4 | 113,7 | 115,4 | 116,4 | 118,7 | 119,6 | 123,3 | 124,2
| Fundering
I alt | 100,0 | 103,2 | 105,3 | 109,2 | 110,0 | 110,2 | 113,2 | 113,6 | 114,8 | 115,7 | 116,3 | 117,2 | 117,1 | 119,0 | 118,8 | 120,6 | 121,4
Materialer | 100,0 | 103,6 | 106,8 | 112,3 | 112,7 | 113,5 | 116,9 | 116,7 | 117,6 | 118,6 | 119,9 | 119,9 | 121,3 | 121,1 | 121,8 | 122,7 | 122,7
Fragt | 100,0 | 100,5 | 102,2 | 102,2 | 101,3 | 104,1 | 110,6 | 109,6 | 106,7 | 111,6 | 109,6 | 124,4 | 120,4 | 125,4 | 119,4 | 121,4 | 121,4
Arbejdsløn | 100,0 | 102,6 | 103,0 | 104,3 | 105,9 | 104,9 | 107,1 | 108,6 | 110,6 | 111,0 | 110,6 | 112,0 | 109,6 | 115,0 | 113,4 | 115,7 | 117,1
| Betonarbejde o. fundament
I alt | 100,0 | 103,2 | 104,2 | 108,1 | 106,8 | 106,5 | 109,5 | 107,9 | 101,9 | 97,9 | 100,8 | 107,3 | 107,3 | 108,3 | 109,2 | 110,5 | 111,1
Materialer | 100,0 | 103,7 | 104,9 | 110,3 | 107,5 | 107,5 | 110,7 | 107,5 | 97,1 | 90,5 | 95,3 | 104,0 | 105,4 | 103,9 | 106,5 | 106,9 | 106,9
Fragt | 100,0 | 100,5 | 102,2 | 102,2 | 101,3 | 104,1 | 110,6 | 109,6 | 106,7 | 111,6 | 109,6 | 124,4 | 120,4 | 125,4 | 119,4 | 121,4 | 121,4
Arbejdsløn | 100,0 | 102,6 | 103,0 | 104,3 | 105,9 | 104,9 | 107,1 | 108,6 | 110,6 | 111,0 | 110,6 | 112,0 | 109,6 | 115,0 | 113,4 | 115,7 | 117,1
| Murerarbejde
I alt | 100,0 | 102,9 | 102,7 | 106,9 | 110,3 | 110,4 | 110,8 | 111,0 | 112,0 | 113,1 | 114,9 | 117,0 | 118,5 | 120,3 | 120,4 | 122,0 | 122,2
Materialer | 100,0 | 103,6 | 102,9 | 109,0 | 113,3 | 113,3 | 113,0 | 111,4 | 111,2 | 111,8 | 112,8 | 115,7 | 117,0 | 118,8 | 118,8 | 121,1 | 121,1
Fragt | 100,0 | 100,5 | 102,2 | 102,2 | 101,3 | 104,1 | 110,6 | 109,6 | 106,7 | 111,6 | 109,6 | 124,4 | 120,4 | 125,4 | 119,4 | 121,4 | 121,4
Arbejdsløn | 100,0 | 101,8 | 102,3 | 103,7 | 106,1 | 106,0 | 107,2 | 110,4 | 113,7 | 115,4 | 118,6 | 118,6 | 120,7 | 122,4 | 122,9 | 124,1 | 124,3
| Tømrerarbejde
I alt | 100,0 | 103,0 | 105,9 | 111,5 | 113,8 | 114,7 | 118,2 | 118,2 | 119,0 | 120,5 | 120,7 | 122,8 | 123,3 | 123,9 | 122,2 | 124,8 | 126,3
Materialer | 100,0 | 103,1 | 107,8 | 118,8 | 122,8 | 123,0 | 127,6 | 126,9 | 127,2 | 127,9 | 129,3 | 129,1 | 129,7 | 129,1 | 126,3 | 128,8 | 128,8
Fragt | 100,0 | 100,5 | 102,2 | 102,2 | 101,3 | 104,1 | 110,6 | 109,6 | 106,7 | 111,6 | 109,6 | 124,4 | 120,4 | 125,4 | 119,4 | 121,4 | 121,4
Arbejdsløn | 100,0 | 103,5 | 104,7 | 106,4 | 107,8 | 108,9 | 110,5 | 111,4 | 113,7 | 115,1 | 114,7 | 115,8 | 117,4 | 118,0 | 118,6 | 121,6 | 124,7
| Snedkerarbejde
I alt | 100,0 | 102,1 | 104,2 | 109,7 | 112,0 | 112,8 | 115,8 | 116,0 | 117,2 | 118,4 | 118,7 | 119,5 | 120,5 | 120,6 | 119,6 | 121,5 | 123,0
Materialer | 100,0 | 100,6 | 103,6 | 113,7 | 117,2 | 117,4 | 121,8 | 121,1 | 121,4 | 122,1 | 123,4 | 123,2 | 123,8 | 123,3 | 120,6 | 121,0 | 121,7
Fragt | 100,0 | 100,5 | 102,2 | 102,2 | 101,3 | 104,1 | 110,6 | 109,6 | 106,7 | 111,6 | 109,6 | 124,4 | 120,4 | 125,4 | 119,4 | 121,4 | 121,4
Arbejdsløn | 100,0 | 103,5 | 104,7 | 106,4 | 107,7 | 108,9 | 110,5 | 111,5 | 113,8 | 115,2 | 114,8 | 115,9 | 117,6 | 118,1 | 118,8 | 121,8 | 124,9
| Gulvlægningsarbejde
I alt | 100,0 | 102,7 | 105,5 | 106,5 | 107,8 | 109,9 | 112,8 | 112,4 | 112,9 | 116,9 | 117,1 | 121,2 | 121,2 | 123,1 | 122,2 | 125,7 | 127,6
Materialer | 100,0 | 103,1 | 107,8 | 109,5 | 112,0 | 114,8 | 116,7 | 115,3 | 116,0 | 122,2 | 124,5 | 125,1 | 125,7 | 127,2 | 127,9 | 133,5 | 133,5
Fragt | 100,0 | 100,5 | 102,2 | 102,2 | 101,3 | 104,1 | 110,6 | 109,6 | 106,7 | 111,6 | 109,6 | 124,4 | 120,4 | 125,4 | 119,4 | 121,4 | 121,4
Arbejdsløn | 100,0 | 103,5 | 104,7 | 106,4 | 107,8 | 108,9 | 110,5 | 111,4 | 113,7 | 115,1 | 114,7 | 115,8 | 117,4 | 118,0 | 118,6 | 121,6 | 124,7
| Malerarbejde
I alt | 100,0 | 101,1 | 104,6 | 108,4 | 110,5 | 110,9 | 112,9 | 112,9 | 116,3 | 116,9 | 117,6 | 118,3 | 120,6 | 119,9 | 119,9 | 120,3 | 120,8
Materialer | 100,0 | 101,2 | 107,7 | 114,2 | 116,6 | 116,0 | 120,5 | 123,1 | 123,1 | 123,1 | 123,1 | 123,5 | 123,5 | 124,8 | 124,9 | 125,0 | 125,0
Fragt | 100,0 | 100,5 | 102,2 | 102,2 | 101,3 | 104,1 | 110,6 | 109,6 | 106,7 | 111,6 | 109,6 | 124,4 | 120,4 | 125,4 | 119,4 | 121,4 | 121,4
Arbejdsløn | 100,0 | 101,0 | 103,1 | 105,6 | 107,7 | 108,5 | 109,1 | 107,9 | 113,2 | 113,9 | 115,0 | 115,5 | 119,1 | 117,3 | 117,3 | 117,8 | 118,4
| VVS-arbejde
I alt | 100,0 | 103,6 | 105,9 | 110,6 | 112,7 | 114,7 | 118,4 | 119,7 | 120,6 | 122,4 | 122,0 | 126,9 | 127,4 | 130,2 | 131,7 | 135,9 | 136,0
Materialer | 100,0 | 106,4 | 109,9 | 119,4 | 121,9 | 126,1 | 133,0 | 133,6 | 134,7 | 137,1 | 137,2 | 146,7 | 147,4 | 149,1 | 152,4 | 155,6 | 155,6
Fragt | 100,0 | 100,5 | 102,2 | 102,2 | 101,3 | 104,1 | 110,6 | 109,6 | 106,7 | 111,6 | 109,6 | 124,4 | 120,4 | 125,4 | 119,4 | 121,4 | 121,4
Arbejdsløn | 100,0 | 102,2 | 103,7 | 105,9 | 107,9 | 108,7 | 110,4 | 112,2 | 113,1 | 114,5 | 113,8 | 115,6 | 116,3 | 119,6 | 120,4 | 125,9 | 126,1
| El-arbejde
I alt | 100,0 | 103,8 | 106,8 | 110,3 | 112,7 | 113,0 | 114,0 | 112,9 | 115,3 | 117,6 | 119,8 | 123,2 | 125,2 | 125,6 | 127,9 | 131,6 | 130,9
Materialer | 100,0 | 108,0 | 111,9 | 118,6 | 121,7 | 122,5 | 121,4 | 117,3 | 120,7 | 123,0 | 124,6 | 133,1 | 132,5 | 134,2 | 136,5 | 142,8 | 137,4
Fragt | 100,0 | 100,5 | 102,2 | 102,2 | 101,3 | 104,1 | 110,6 | 109,6 | 106,7 | 111,6 | 109,6 | 124,4 | 120,4 | 125,4 | 119,4 | 121,4 | 121,4
Arbejdsløn | 100,0 | 102,3 | 104,9 | 107,3 | 109,6 | 109,6 | 111,2 | 111,3 | 113,4 | 115,7 | 118,3 | 119,4 | 122,6 | 122,3 | 124,8 | 127,4 | 129,3

http://bank.stat.gl/prdbyg1

Kilde: Grønlands Statistik

14. Penge- og kapitalmarked

2014-02-18

Penge- og kapitalmarked

Grønland er en meget åben økonomi med frie kapitalbevægelser. Det betyder, at økonomien er meget afhængig af den internationale udvikling og tendenserne til globalisering. Det gælder ikke mindst på det finansielle område, hvor finansmarkederne knyttes mere og mere sammen.

Penge- og kapitalmarkedet består af mange delmarkeder, hvor der udbydes og efterspørges forskellige finansielle produkter. Bankerne giver mulighed for at indskyde penge på forskellige vilkår. Samtidig yder bankerne lån til privatkunder og til erhvervsmæssige formål.

Finansiering af køb af fast ejendom sker overvejende ved at optage realkreditlån med en løbetid på mellem 10 og 30 år. Endelig spiller det offentlige en rolle ved at fremskaffe kapital i forbindelse med finansiering af boliger.

Bankvirksomhed

Bankerne medvirker til at sikre en effektiv og billig formidling af de mange betalinger, der gennemføres af husholdninger og virksomheder i forbindelse med køb og salg af varer og tjenester og udbetaling af løn. Bankerne sikrer, at disse betalinger forløber gnidningsfrit. Udover bankerne foretager Post Greenland (Tele Greenland A/S) også basale bankforretninger i Tele Post-filialer i byer, mens Grønlands Selvstyre har indgået en aftale med Grønlandsbanken om en fungerende drift af et by-bygd-banksystem (BBB-system) og en kontrakt om servicering med KNI A/S om varetagelse af basale bankforretninger med anvendelse af BBB-systemet i bygder og yderdistrikter.

Se mere om Tele Greenland A/S og KNI A/S på adresserne: www.telepost.gl og www.kni.gl

Grønlands Banken A/S er den eneste grønlandske full-service bank med hovedsæde i Nuuk og filialer i Sisimiut, Ilulissat, Qaqortoq og Maniitsoq. Se mere om Grønlandsbanken på adressen: www.banken.gl

BankNordik, med hovedsæde i Tórshavn på Færøerne, er den eneste udenlandske bank, der har filialer i Grønland, nemlig i Nuuk, Sisimiut og Ilulissat. I 2010 overtog BankNordik Spar Banks filialer i Grønland.  Se mere om BankNordik på: www.banknordik.gl

Mange privatpersoner og virksomheder har konti i udenlandske, først og fremmest danske banker.

Bankvirksomhed i Grønland er underlagt kontrol af Finanstilsynet. Se mere om det danske finanstilsyn på adressen:

www.finanstilsynet.dk

Realkreditvirksomhed

Siden 1985 har danske realkreditinstitutter haft adgang til at yde lån med pant i fast ejendom i Grønland. De realkreditinstitutter, der er repræsenteret i Grønland, er Realkredit Danmark, Nykredit, DLR Realkredit og BRF Kredit. Se mere om disse realkreditinstitutter på adresserne: www.rd.dk, www.nykredit.dk,  www.dlr.dk og www.brf.dk

Figur 3.1. Restgæld på realkreditlån 2013

Kilde: Finanstilsynet

Figur 3.2. Grønlandske, Færøske og Danske pengeinstitutters udlån til og indlån fra Grønland

Kilde: Økonomisk Råds rapport 2013

Selvstyrets offentlige udlånsordninger

Det offentlige, først og fremmest selvstyret, støtter opførelse af nye boliger.

Derudover ydes der tilskud til udskiftning af fiskefartøjer i det kystnære fiskeri og til nyskabende projekter, forsøgsfiskeri eller lignende, der skønnes at være til gavn for udviklingen af Grønlands fiskeri - og fangst ressourcer samt landbrug og udnyttelsen heraf.

Selvstyret og kommunerne yder lån til boligfinansiering. Der kan ydes lån på op til 40 pct. af anlægsudgifterne ved ny opførelse af enfamilieshuse.

Se mere om erhvervsstøtteordningerne og bolig finasiering på adresse: www.sullissivik.gl

Greenland Venture A/S

Greenland Venture A/S investerer i virksomheder som driver erhverv i Grønlad, eller har en generel interesse for at opstarter en virksomhed på landet. Der vurderes om investeringen har en fremtidig forretningsmulighed der er økonomisk bæredygtigt.

Greenland Venture investerer i virksomheder, hvor kapital har en afgørende indflydelse på fremtiden. Læs mere om Greenland Venture A/S på: www.venture.gl

Aktiekursudviklingen

Af grønlandske selskaber er GrønlandsBanken og NunaMinerals A/S, selskaberne er noteret i den nordiske OMX-børs mens Nordatlantisk Venture A/S er noteret på den danske OTC-list som kan ses på: www.danskotc.dk.

Se mere om NunaMinerals A/S på www.nunaminerals.com og Nordatlantisk Venture A/S på www.nordatlantiskventure.dk  

GrønlandsBanken's og Nunaminerals' aktiekursudviklinger kan findes på websiden: www.nasdaqomxnordic.com

Links

KNI A/S, www.pilersuisoq.gl

GrønlandsBanken A/S, www.banken.gl

BankNordik A/S, www.banknordik.gl

Det danske finanstilsyn, www.finanstilsynet.dk

Danske realkreditinstitutter, www.rd.dk, www.nykredit.dk,  www.dlr.dk, og www.brf.dk

Grønlands Selvstyre, www.naalakkersuisut.gl

Tabel 1. Samlet restgæld fordelt på ejendomskategorier

| 4.kvt 2004 | 4.kvt 2005 | 4.kvt 2006 | 4.kvt 2007 | 4.kvt 2008 | 4.kvt 2009 | 4.kvt 2010 | 4.kvt 2011 | 4.kvt 2012 | 3.kvt 2013
| Mio. kr.
Samlet restgæld | 1.157 | 1.246 | 1414 | 1.648 | 2.121 | 2.465 | 2.681 | 2.861 | 3.050 | 3.167
Ejerboliger | 523 | 645 | 820 | 1.044 | 1.590 | 1.979 | 2.140 | 2.280 | 2.396 | 2.498
Støttet byggeri | 58 | 35 | 34 | 32 | 26 | 13 | 5 | 5 | 4 | 4
Andelsboliger | 137 | 190 | 256 | 277 | 221 | 193 | 206 | 232 | 223 | 215
Privat boligudlejning | 128 | 106 | 89 | 93 | 100 | 101 | 143 | 152 | 161 | 193
Industri og håndværk | 28 | 5 | 2 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Kontor og forretning | 273 | 259 | 208 | 196 | 180 | 175 | 183 | 189 | 264 | 255
Social og kulturel | 11 | 6 | 5 | 4 | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2

Bemærk: 2013 tallene er fra 3. kvartal.

Kilde: Finanstilsynet

15. Førskoleinstitutioner og folkeskolen

2013-12-03

Førskoleinstitutioner og folkeskolen

Daginstitutions- og skoleområdet hører under Departementet for Uddannelse, Forskning og Nordisk Samarbejde.

Naalakkersuisuts intentioner er med daginstitutions- og skoleområdet at skabe et helhedssyn i forhold til børns og unges liv gennem Meeqqerivitsialak (den gode daginstitution) og Atuarfitsialak (den gode skole).

Det grønlandske børnepasningssystem påhviler kommunalbestyrelserne at sikre det fornødne antal dagtilbud til børn under 15 år, der har behov for pasning eller socialpædagogiske fritidstilbud, herunder også tilbud af forebyggende karakter, som ikke dækker et egentligt behov for pasning. Kommunalbestyrelserne tilbyder endvidere alle førskolebørn aktiviteter, der fremmer intentionerne i forbindelse med forberedelse til Atuarfitsialak.

Daginstitutionerne for børn og unge oprettes og drives af kommunerne.

Der kan etableres en kommunal dagplejeordning i private hjem. Udgifterne til disse institutioner påhviler kommunerne, og der er tale om forældrebetaling for en plads i en daginstitution og dagplejeplads.

Førskoleinstitutioner og folkeskolen

Daginstitutions- og skoleområdet hører under Departementet for Uddannelse, Forskning og Nordisk Samarbejde.

Naalakkersuisuts intentioner er med daginstitutions- og skoleområdet at skabe et helhedssyn i forhold til børns og unges liv gennem Meeqqerivitsialak (den gode daginstitution) og Atuarfitsialak (den gode skole).

Det grønlandske børnepasningssystem påhviler kommunalbestyrelserne at sikre det fornødne antal dagtilbud til børn under 15 år, der har behov for pasning eller socialpædagogiske fritidstilbud, herunder også tilbud af forebyggende karakter, som ikke dækker et egentligt behov for pasning. Kommunalbestyrelserne tilbyder endvidere alle førskolebørn aktiviteter, der fremmer intentionerne i forbindelse med forberedelse til Atuarfitsialak.

Daginstitutionerne for børn og unge oprettes og drives af kommunerne.

Der kan etableres en kommunal dagplejeordning i private hjem. Udgifterne til disse institutioner påhviler kommunerne, og der er tale om forældrebetaling for en plads i en daginstitution og dagplejeplads.

Førskoleinstitutioner og folkeskolen

Daginstitutions- og skoleområdet hører under Departementet for Uddannelse, Forskning og Nordisk Samarbejde.

Naalakkersuisuts intentioner er med daginstitutions- og skoleområdet at skabe et helhedssyn i forhold til børns og unges liv gennem Meeqqerivitsialak (den gode daginstitution) og Atuarfitsialak (den gode skole).

Det grønlandske børnepasningssystem påhviler kommunalbestyrelserne at sikre det fornødne antal dagtilbud til børn under 15 år, der har behov for pasning eller socialpædagogiske fritidstilbud, herunder også tilbud af forebyggende karakter, som ikke dækker et egentligt behov for pasning. Kommunalbestyrelserne tilbyder endvidere alle førskolebørn aktiviteter, der fremmer intentionerne i forbindelse med forberedelse til Atuarfitsialak.

Daginstitutionerne for børn og unge oprettes og drives af kommunerne.

Der kan etableres en kommunal dagplejeordning i private hjem. Udgifterne til disse institutioner påhviler kommunerne, og der er tale om forældrebetaling for en plads i en daginstitution og dagplejeplads.

Førskoleinstitutioner og folkeskolen

Daginstitutions- og skoleområdet hører under Departementet for Uddannelse, Forskning og Nordisk Samarbejde.

Naalakkersuisuts intentioner er med daginstitutions- og skoleområdet at skabe et helhedssyn i forhold til børns og unges liv gennem Meeqqerivitsialak (den gode daginstitution) og Atuarfitsialak (den gode skole).

Det grønlandske børnepasningssystem påhviler kommunalbestyrelserne at sikre det fornødne antal dagtilbud til børn under 15 år, der har behov for pasning eller socialpædagogiske fritidstilbud, herunder også tilbud af forebyggende karakter, som ikke dækker et egentligt behov for pasning. Kommunalbestyrelserne tilbyder endvidere alle førskolebørn aktiviteter, der fremmer intentionerne i forbindelse med forberedelse til Atuarfitsialak.

Daginstitutionerne for børn og unge oprettes og drives af kommunerne.

Der kan etableres en kommunal dagplejeordning i private hjem. Udgifterne til disse institutioner påhviler kommunerne, og der er tale om forældrebetaling for en plads i en daginstitution og dagplejeplads.

Førskoleinstitutioner og folkeskolen

Daginstitutions- og skoleområdet hører under Departementet for Uddannelse, Forskning og Nordisk Samarbejde.

Naalakkersuisuts intentioner er med daginstitutions- og skoleområdet at skabe et helhedssyn i forhold til børns og unges liv gennem Meeqqerivitsialak (den gode daginstitution) og Atuarfitsialak (den gode skole).

Det grønlandske børnepasningssystem påhviler kommunalbestyrelserne at sikre det fornødne antal dagtilbud til børn under 15 år, der har behov for pasning eller socialpædagogiske fritidstilbud, herunder også tilbud af forebyggende karakter, som ikke dækker et egentligt behov for pasning. Kommunalbestyrelserne tilbyder endvidere alle førskolebørn aktiviteter, der fremmer intentionerne i forbindelse med forberedelse til Atuarfitsialak.

Daginstitutionerne for børn og unge oprettes og drives af kommunerne.

Der kan etableres en kommunal dagplejeordning i private hjem. Udgifterne til disse institutioner påhviler kommunerne, og der er tale om forældrebetaling for en plads i en daginstitution og dagplejeplads.

Efterskoleophold

Grønlandske elever, der søger et efterskoleophold, kan søge selvstyret om tilskud til opholdet.

Tilskuddet udbetales til efterskolen. Ved efterskoleophold i Danmark får eleven desuden tilskud til opholdet fra staten. Selvstyret betaler udgifterne til transport mellem Grønland og Danmark.

Links

Se mere om Meeqqerivitsialak, folkeskolen, piareersarfiit på adressen: www.nanoq.gl

Se mere om tilskud til efterskoleophold på følgende hjemmeside: www.oqaatsit.gl

Tabel 1. Elever i folkeskolen og i privatskoler fordelt på klassetrin

| 1.-3. klasse | 4.-7. klasse | 8.-10. klasse | Heraf i specialklasser | I alt
| Skoleåret 2012/13
I alt | 2.448 | 3.294 | 2.587 | 469 | 8.798
I byerne | 2.029 | 2.742 | 2.342 | 435 | 7.548
I bygderne | 419 | 552 | 231 | 20 | 1.222
Specialskole | 0 | 0 | 14 | 14 | 28
| Skoleåret 2011/12
I alt | 2.431 | 3.180 | 2.542 | 400 | 8.553
I byerne | 2.004 | 2.634 | 2.273 | 372 | 7.283
I bygderne | 427 | 546 | 255 | 28 | 1.256
Specialskole | 0 | 0 | 14 | 0 | 14
| Skoleåret 2010/11
I alt | 2.535 | 3.374 | 2.818 | 422 | 9.149
I byerne | 2.050 | 2.788 | 2.554 | 395 | 7.787
I bygderne | 485 | 586 | 250 | 27 | 1.348
Specialskole | 0 | 0 | 14 | 0 | 14
| Skoleåret 2009/10
I alt | 2.700 | 3.694 | 2.950 | 470 | 9.814
I byerne | 2.209 | 3.023 | 2.612 | 415 | 8.259
I bygderne | 491 | 671 | 338 | 55 | 1.555
Specialskole | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
| Skoleåret 2007/08
I alt | 2.586 | 3.780 | 3.889 | 342 | 10349 2)
I byerne | 2.095 | 3.097 | 3.522 | 322 | 8.714
I bygderne | 491 | 683 | 367 | 20 | 1.541
Specialskole | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
| Skoleåret 2006/07 1)
I alt | 2.662 | 3.923 | 4.103 | 414 | 11.131 2)
I byerne | 2.128 | 3.127 | 3.744 | 378 | 9.377
I bygderne | 534 | 796 | 343 | 20 | 1.693
Specialskole | - | - | 16 | 16 | 16

Bemærk: p.g.a. manglende indberetning fra kommunerne er tallene for 2008/2009 ikke blivet inddraget

Note: 1) I skoleåret 2006/2007 blev de sidste 11. klasser færdige i folkeskolens, mens de første 10. klassesafgangselever gik til eksamen, dette skete i henhold til Landstingsforodning nr. 8, 21. maj 2002. 2) Elever i Nuuk Internationale Friskole er kun med i "I alt"

Kilde: Inerisaavik, Ilimmarfiaraq og Nuuk Internationale Friskole

Tabel 1. Elever i folkeskolen og i privatskoler fordelt på klassetrin

| 1.-3. klasse | 4.-7. klasse | 8.-10. klasse | Heraf i specialklasser | I alt
| Skoleåret 2012/13
I alt | 2.448 | 3.294 | 2.587 | 469 | 8.798
I byerne | 2.029 | 2.742 | 2.342 | 435 | 7.548
I bygderne | 419 | 552 | 231 | 20 | 1.222
Specialskole | 0 | 0 | 14 | 14 | 28
| Skoleåret 2011/12
I alt | 2.431 | 3.180 | 2.542 | 400 | 8.553
I byerne | 2.004 | 2.634 | 2.273 | 372 | 7.283
I bygderne | 427 | 546 | 255 | 28 | 1.256
Specialskole | 0 | 0 | 14 | 0 | 14
| Skoleåret 2010/11
I alt | 2.535 | 3.374 | 2.818 | 422 | 9.149
I byerne | 2.050 | 2.788 | 2.554 | 395 | 7.787
I bygderne | 485 | 586 | 250 | 27 | 1.348
Specialskole | 0 | 0 | 14 | 0 | 14
| Skoleåret 2009/10
I alt | 2.700 | 3.694 | 2.950 | 470 | 9.814
I byerne | 2.209 | 3.023 | 2.612 | 415 | 8.259
I bygderne | 491 | 671 | 338 | 55 | 1.555
Specialskole | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
| Skoleåret 2007/08
I alt | 2.586 | 3.780 | 3.889 | 342 | 10349 2)
I byerne | 2.095 | 3.097 | 3.522 | 322 | 8.714
I bygderne | 491 | 683 | 367 | 20 | 1.541
Specialskole | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
| Skoleåret 2006/07 1)
I alt | 2.662 | 3.923 | 4.103 | 414 | 11.131 2)
I byerne | 2.128 | 3.127 | 3.744 | 378 | 9.377
I bygderne | 534 | 796 | 343 | 20 | 1.693
Specialskole | - | - | 16 | 16 | 16

Bemærk: p.g.a. manglende indberetning fra kommunerne er tallene for 2008/2009 ikke blivet inddraget

Note: 1) I skoleåret 2006/2007 blev de sidste 11. klasser færdige i folkeskolens, mens de første 10. klassesafgangselever gik til eksamen, dette skete i henhold til Landstingsforodning nr. 8, 21. maj 2002. 2) Elever i Nuuk Internationale Friskole er kun med i "I alt"

Kilde: Inerisaavik, Ilimmarfiaraq og Nuuk Internationale Friskole

Tabel 3. Uddannede lærere i kommunerne i pct. af det normerede antal lærerstillinger

| 2008 /2009 1) | 2009 /2010 | 2010 /2011 | 2011 /2012 | 2012 /2013
Hele landet | 70,7 | 68,9 | 67,3 | 72,2 | 77
Nanortalik | 67,3 | 70 | 58,2 | 61 | 59,6
I byen | 68,8 | 78,1 | 68,6 | 74,4 | 69,7
I bygderne | 64,7 | 55,6 | 40 | 35 | 35,7
Qaqortoq | 79,3 | 73,1 | 75,4 | 82,5 | 83,3
I byen | 82,4 | 75,8 | 77,2 | 85,5 | 86,5
I bygderne | 57,1 | 55,4 | 62,5 | 62,5 | 62,5
Narsaq | 62,2 | 64,4 | 65,1 | 61,4 | 64,1
I byen | 61,5 | 60,5 | 59,5 | 59,5 | 57,6
I bygderne | 66,7 | 85,7 | 100 | 71,4 | 100
Paamiut | 64,1 | 59,5 | 59 | 69,8 | 85,7
I byen | 70,6 | 58,1 | 58,8 | 67,6 | 86,2
I bygderne | 20 | 66,7 | 60 | 83,3 | 83,3
Nuuk 2) | 80,1 | 82,4 | 81,3 | 90 | 93
I byen | 81,1 | 83,4 | 83,1 | 91,3 | 94
I bygderne | 42,9 | 42,9 | 30 | 50 | 57,1
Maniitsoq | 54,4 | 49,3 | 49,5 | 61,4 | 69,6
I byen | 57,1 | 49,2 | 48,6 | 61,6 | 70,9
I bygderne | 45 | 50 | 52,9 | 60 | 64,3
Sisimiut 2) | 79,3 | 61,9 | 68,8 | 73,5 | 79,8
I byen | 78,1 | 57,9 | 66,4 | 69,4 | 77,1
I bygderne | 85,7 | 80 | 78,6 | 95,7 | 94,7
Kangaatsiaq | 65,2 | 69,4 | 63,4 | 63,4 | 68,3
I byen | 66,7 | 76,2 | 73,3 | 80 | 73,3
I bygderne | 64,3 | 64,3 | 57,7 | 53,8 | 65,4
Aasiaat | 87,9 | 84,5 | 76,4 | 87,9 | 96,4
I byen | 88,2 | 86,3 | 77,1 | 92,2 | 100
I bygderne | 85,7 | 71,4 | 71,4 | 57,1 | 71,4
Qasigiannguit | 57,1 | 80 | 76,9 | 84,6 | 72,7
I byen | 55,6 | 78,3 | 78,3 | 87 | 73,7
I bygderne | 100 | 100 | 66,7 | 66,7 | 66,7
Ilulissat | 73,1 | 79,8 | 80,7 | 82,2 | 85,8
I byen | 74,7 | 80,2 | 84,2 | 86,3 | 87,6
I bygderne | 61,5 | 76,9 | 57,1 | 50 | 66,7
Qeqertarsuaq | 92,6 | 95 | 86,4 | 90,9 | 85,7
I byen | 92,3 | 95 | 90,5 | 95,2 | 90
I bygderne | 100 | 0 | 0 | 0 | 0
Uummannaq | 58,2 | 64,2 | 57,1 | 52,6 | 63
I byen | 56,8 | 73 | 59,4 | 50 | 71,4
I bygderne | 60 | 53,3 | 54,8 | 55,2 | 53,8
Upernavik | 39,7 | 35 | 36,4 | 40,3 | 46,6
I byen | 75,9 | 64,3 | 65,5 | 75 | 66,7
I bygderne | 18,4 | 19,2 | 18,8 | 20,4 | 34,8
Qaanaaq | 30,6 | 66,7 | 68,4 | 68,4 | 70
I byen | 40,1 | 66,7 | 73,3 | 73,3 | 75
I bygderne | 8,6 | 66,7 | 50 | 50 | 50
Ammassalik | 57,5 | 57,3 | 54 | 53,6 | 58,9
I byen | 64,2 | 61,1 | 62,9 | 63,8 | 75
I bygderne | 47,1 | 51,4 | 39,5 | 38,5 | 35,9
Illoqqortoormiut | 52,9 | 33,3 | 38,9 | 44,4 | 56,3
I byen | 52,9 | 33,3 | 38,9 | 44,4 | 56,3
Ado Lyngep Atuarfia | 100 | 100 | 100 | 100 | 100

Bemærk: Lærere i privatskolerne er ikke inkluderet.
Note: 1) p.g.a. manglende indberetning fra kommunerne er tallene for 2008/2009 ikke blivet inddraget

Kilde: Inerisaavik

16. Uddannelse

2014-07-02

Grønlands uddannelsessystem

Formålet med det grønlandske uddannelsessystem er at give unge en uddannelse, der kan danne grundlag for deres fremtidige arbejdsliv, bidrage til deres personlige udvikling og give dem en forståelse af samfundet og dets udvikling.

Da Grønlands Hjemmestyre i 1981 overtog erhvervsuddannelsesområdet, blev det politisk besluttet, at alle erhvervsgrunduddannelser så vidt muligt skulle gennemføres i Grønland.

I løbet af 1980'erne foregik der en overførsel af uddannelsespladser inden for alle hovederhvervsområder, og praktik og skoleuddannelse foregår nu i Grønland.

Der er brancheskoler i Qaqortoq, Narsaq, Paamiut, Nuuk, Maniitsoq, Sisimiut og Ilulissat og et antal regionale skoler på vestkysten.

En del uddannelser skal stadig tages uden for Grønland. Det gælder både for enkelte af erhvervsgrunduddannelserne og for nogle af de korte og længere videregående uddannelser.

For at påbegynde en erhvervsgrunduddannelse skal eleven indgå aftale med et lærested om læreplads. Hovedparten af grunduddannelserne inden for erhvervsuddannelsessystemet fungerer som såkaldte vekseluddannelser, hvor eleven veksler mellem praktik og teori på de centrale brancheskoler. På handels- og kontorområdet foregår undervisningen i de to første uddannelsesår både på handelsskolerne og på de regionale skoler.

Endvidere er der sket en udvikling på kursusområdet, hvor brancheskolerne i stigende omfang gennemfører efteruddannelseskurser, både som enkeltstående kurser og som modulopbyggede kompetencegivende kurser som fx mine- og entreprenøruddannelsen samt Alloriarneq (HK-efteruddannelse).

Uddannelsesområder

Erhvervsuddannelserne og de videregående uddannelser hører ressortmæssigt under Departementet for Uddannelse, Kirke, Kultur og Ligestilling (IIKNN). Herfra er undtaget Piareersarfiit der hører under Departementet for Råstoffer, Erhverv og Arbejdsmarked (ISIIN), visse af sundhedsuddannelserne, der er placeret under Departementet for Sundhed og Infrastruktur (PAN), samt politiuddannelsen der hører under Rigspolitichefen.

Under Inatsisartut er der nedsat et kultur- og uddannelsesudvalg, der blandt andet behandler sager vedrørende erhvervsuddannelse. Som rådgivende instans for Landsstyret er der endvidere nedsat et Uddannelsesråd samt et Kompetenceudviklingsråd, KUR. Formålet med KUR er at rådgive Naalakker-suisut om kompetenceudvikling på erhvervsuddannelsesområdet og at styrke samordningen af initiativer på arbejdsmarkeds- og erhvervsuddannelses-området.

Erhvervsskolerne ledes af en forstander. I forbindelse med skolerne er der desuden nedsat et brancheudvalg, der har til opgave at sikre, at uddannelsernes faglige niveau er tilfredsstillende. Brancheudvalget er den øverste faglige instans på området.

Som en følge af indførelsen af arbejdsmarkedsreformen har kommunerne i 2006 etableret vejlednings- og introduktionscentre - benævnt Piareersarfiit. Piareersarfiits formål er at forberede ledige eller uddannelsessøgende til en uddannelse eller til en aktiv deltagelse på arbejdsmarkedet. Se nærmere om Piareersarfiit på adressen: www.naalakkersuisut.gl

De erhvervsfaglige grunduddannelser omfatter uddannelse inden for bygge- og anlægsområdet, jern- og metalområdet, handels- og kontorområdet, levnedsmiddelområdet, social- og sundhedsområdet, de grafiske grunduddannelser, serviceområdet samt de el-tekniske grunduddannelser. Uddannelserne har varierende længde.

De videregående uddannelser omfatter kortere og længerevarende videnskabeligt baserede uddannelser indenfor naturvidenskab, samfundsvidenskab og humaniora, samt forskellige erhvervsrettede uddannelser. Det er muligt at tage visse videregående uddannelser i Grønland, mens andre uddannelser alene tilbydes i Danmark eller i andre lande. Oversigten herunder viser de grønlandske uddannelsessteder og de områder indenfor hvilke, de hovedsageligt tilbyder uddannelser.

Uddannelser i Grønland

Jern- og Metalskolen, Nuuk

Uddanner bl.a. smed, skibsmontør, svejser, entreprenørmaskinmekaniker, lastvognsmekaniker- og karrosserismed, auto-, cykel-, fly-, marinemotor- og snescooter mekaniker, elektriker, IT-supporter, data-, radio-, elektronik-, automatik-, kontor- samt elektromekaniker, film- og tv-produktionstekniker og assistent, lager- og transportarbejder, flyttearbejder, lagermedhjælper og terminalarbejder.

Efteruddanner og udbyder kurser til smede, automekanikere, maskine-, skibs-, køl-, el- og automatikteknik.

Se mere om Jern- og Metalskolen på: www.jernmetalskole.gl og www.kti.gl

Bygge- og Anlægsskolen herunder Grønlands Tekniske Gymnasium, Sisimiut

Uddanner bl.a. tømrer/snedker, vvs-montør, bygningsmaler og i fag indenfor mine- og entreprenøruddannelsen.

Efteruddanner bl.a. inden for forskalling, tagdækning, teknisk isolering, oliefyrsservice, skorstensfejning, glasfiberarbejde og vedligeholdelse af småbåde m.m.

Se mere om Bygge- og Anlægsskolen på: www.sanilin.gl og www.kti.gl

Jern- og Metalskolen samt Bygge- og Anlægsskolen blev pr. 1. januar 2011 fusioneret til een skole med fælles bestyrelse og leder. Det officielle navn for skolen er Teknikimik Ilinniarfik med den engelske betegnelse: Tech College Greenland.

Grønlands Handelsskole, Nuuk og Qaqortoq

Uddanner HK-assistenter, HHX, akademiuddannelser, International handel og markedsføring, Økonomi- og ressourcestyring, Finansiel Rådgivning, IT-administrator, juridiske sagsbehandlere, Serviceøkonom med speciale i turisme, finansuddannelsen og vejlederuddannelsen.

Grønlands Handelsskole udbyder efteruddannelse af HK'ere og udbyder kurser for akademimerkonomer og kurser inden for detailhandel og turisme samt en lang række branchespecifikke kurser.

Se mere om Grønlands Handelsskole på: www.ninuuk.gl og www.niqaq.gl

Levnedsmiddelskolen INUILI, Narsaq

Her uddannes bl.a. til kok, tjener, receptionist, slagter, bager, ernæringsassistent, ernæringshjælper, procesteknikere til levnedsmiddel-industrien, cafeteria- og kantineassistenter samt hotel- og turismeassistenter.

Der udbydes generel efteruddannelse inden for levnedsmiddel-, produktions-, laboratorie- og miljøområdet.

Se mere om Levnedsmiddelskone INUILI på: www.inuili.com

Grønlands Maritime Skole, Nuuk

Her uddannes bl.a. fiskeskipper af første og tredje grad samt kystskipper.

Der udbydes en række efteruddannelseskurser for menige søfolk og uddannede skippere samt undervisning og prøver for lystsejlere og yachtskippere.

Se mere om Grønlands Maritime Skole på: www.imarsiornermik.gl

Shippinguddannelser i samarbejde med Royal Arctic Line A/S og Århus Eksportakademi eller Vejle Handelsskole, Grønland og Danmark.

Her uddannes bl.a. til Shippingmedarbejder, Akademimerkonom, Kontorassistent, IT-support, Entreprenørmaskinmekaniker, Lager- og transport elev, Klejnsmed, Terminalarbejder, Skibsofficer, Skibsmekaniker og Skibskok.

Grønlands Socialpædagogiske Seminarium, Ilulissat

Uddanner socialpædagoger, socialassistenter samt socialmedhjælpere.

Udbyder efteruddannelse af socialpædagoger og andre faggrupper inden for det pædagogiske område.

Se mere om Grønlands Socialpædagogiske Seminarium på: www.pi.sps.gl

Center for Sundhedsuddannelser, Nuuk

Her uddannes sygeplejersker, sundhedsarbejdere, sundhedsassistenter, sundhedshjælpere og portør-reddere.

Der udbydes efteruddannelse til personale inden for plejesektoren.

Se mere om Center for Sundhedsuddannelser på: www.pi.gl

Kunstskolen, Nuuk

Ophold på kunstskolen er en forudsætning for at søge støtte til optagelse på billedskolen, kunstakademiet, designskolen o.l.

Politiskolen, Nuuk

Uddannelse af politimænd. Efteruddannelse af politimænd udbydes.

Se mere om Politiskolen på: www.politi.gl/psk

Upernaviarsuk Landbrugsskolen, Qaqortoq

Uddanner fåreholdere, produktionsgartnere og væksthusgarnere.

Se mere om Upernaviarsuk Landbrugsskolen på: www.nunalerineq.gl

Ilisimatusarfik - Grønlands Universitet, Nuuk

Her udbydes følgende uddannelser til Folkeskolelærer, Gymnasielærer i Historie, Religion og Samfundsfag, Journalist, Oversætter, Socialrådgiver og Sygeplejerske. Desuden kan man læse Kultur- og samfundshistorie, Samfundsvidenskab, Sprog, litteratur og medier samt Teologi.

Se mere om Grønlands Universitet på: www.uni.gl

Center for Arktisk Teknologi (i samarbejde med Danmarks Tekniske Universitet), Sisimiut og Lyngby

Her uddannes diplomingeniører med speciale i arktisk teknologi

Der gennemføres kurser og seminar om arktiske forhold.

Se mere om Center for Arktisk Teknologi på: www.sanilin.gl

Oplysninger om uddannelse

På portalen SUNNGU findes oplysninger om uddannelse. Der kan søges informationer om følgende emner:

·         Ansøgning om uddannelse

·         Uddannelsesstøtte

·         Optagelse på uddannelse i Grønland

·         Optagelse på uddannelse i Danmark

·         Muligheder for uddannelse uden for Grønland og Danmark

·         Tidsfrister, svartidspunkter m.m.

·         Ansøgningsskemaer og vejledninger, der kan hentes elektronisk

·         Register over uddannelser i Grønland

·         Register over uddannelser i Danmark

Se nærmere herom på: www.sunngu.gl

Grønlands Statistiks uddannelsesopgørelser

Grønlands Statistik modtager oplysninger fra Uddannelsesstøtte-forvaltningen under Departementet for Uddannelse og Forskning (IIN) om personer, der modtager grønlandsk uddannelsesstøtte i forbindelse med et kompetencegivende uddannelsesforløb i eller udenfor Grønland. Data valideres i Grønlands Statistik (GS) og danner efterfølgende grundlag for den statistik GS offentliggør på uddannelsesområdet. For en uddybende beskrivelse af data og metoder, henviser vi til de årlige statistikpublikationer fra GS.

Grønlands Statistik er nu i stand til at opgøre uddannelser efter UNESCO's ISCED2011-standard. Det er dermed for første gang muligt at inddele de videregående uddannelser i korte erhvervsuddannelser (max. 2 år), mellemlange uddannelser på bachelorniveau og lange uddannelser på kandidatniveau.

Gymnasiale uddannelser og grundlæggende erhvervsuddannelser

57 pct. af alle elever, der påbegyndte en ungdomsuddannelse i 2013, startede på en erhvervsgrunduddannelse mens 43 procent startede på en gymnasial uddannelse.

Figuren herunder illustrerer fordelingen af påbegyndte elever på ungdomsuddannelserne i 2013.

Oversigt 5.1. Fordeling af nye elever på erhvervsgrunduddannelser og gymnasiale uddannelser i 2013

EUD = Erhvervsgrunduddannelser GU = Gymnasiale uddannelser

Kilde: Grønlands Statistik og http://bank.stat.gl  

På erhvervsgrunduddannelserne er andelen af nye mandlige og kvindelige elever omtrent ligelig. Af de nye elever på de gymnasiale uddannelser var 61 pct. kvinder.

Studieretningerne indenfor ingeniørvidenskab, produktion og konstruktion havde størst tilslutning på erhvervsgrunduddannelserne.

Aktiviteten på ungdomsuddannelserne

I 2013 fuldførte 389 elever en erhvervsgrunduddannelse og 334 fuldførte en gymnasial uddannelse.

Tabel 6.1. Antal elever på uddannelsesforløb i perioden 2003-2013

| 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013
Erhvervsgrund-uddannelser |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Påbegyndte       | 781 | 692 | 612 | 716 | 723 | 787 | 808 | 873 | 972 | 922 | 867
Aktive           | 1258 | 1057 | 1084 | 1246 | 1311 | 1412 | 1386 | 1379 | 1422 | 1343 | 1301
Afbrudte         | 435 | 444 | 307 | 322 | 326 | 337 | 413 | 465 | 403 | 496 | 408
Fuldførte         | 373 | 278 | 246 | 265 | 295 | 309 | 332 | 319 | 390 | 410 | 389
Gymnasiale uddannelser |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Påbegyndte       | 356 | 383 | 430 | 399 | 419 | 537 | 585 | 575 | 639 | 696 | 651
Aktive           | 675 | 682 | 776 | 799 | 833 | 929 | 1048 | 1122 | 1240 | 1319 | 1272
Afbrudte         | 189 | 183 | 164 | 214 | 180 | 235 | 240 | 246 | 252 | 273 | 318
Fuldførte         | 158 | 153 | 146 | 183 | 199 | 206 | 204 | 236 | 275 | 314 | 334

 Note: Alle opgørelser er ved årets udgang. Bemærk, at en person kan optræde i flere grupper f.eks. både som påbegyndt og aktiv i det år vedkommende starter på sin uddannelse. Ligeledes kan en person stå som både påbegyndt og som afbrudt hvis vedkommende har haft begge status på en eller flere uddannelser i løbet af året. Seneste års tal er foreløbige.

Kilde: Grønlands Statistik og http://bank.stat.gl

I perioden 2003 til 2013 er der i alt 3.606 fuldførte uddannelsesforløb på erhvervsgrunduddannelserne, mens der på de gymnasiale uddannelser er 2.408 fuldførte.

I de seneste par år ser der ud til at være et fald i antal elever på påbegyndte, aktive, afbrudte og fuldførte uddannelsesforløb. Dette er også gældende for påbegyndte og aktive uddannelsesforløb på de gymnasiale uddannelser, mens der er vækst i antallet af afbrudte og fuldførte uddannelsesforløb.

Voksnes ungdomsuddannelser

Nye elevers gennemsnitsalder er højere på erhvervsgrunduddannelserne (EUD) end på de gymnasiale uddannelser (GU), se figuren herunder.

Oversigt 7.1. Gennemsnitsalder ved uddannelsesstart 2003-2013

Kilde: Grønlands Statistik og http://bank.stat.gl

I 2013 var gennemsnitsalderen for nye elever på erhvervsgrunduddannelser lidt over 26 år ved årets udgang, mens den på de gymnasiale uddannelser var på knap 20 år.

De ældste studiestartere i 2013 var på studierne indenfor sundhed og velfærd med ca. 30 år, mens studieretningerne indenfor information- og kommunikationsteknologier havde den laveste gennemsnitsalder blandt EUD-erne med 24 år.

Afsnittet Videregående uddannelser i 2014 statistisk årbog udkommer d. 28. august 2014

Videregående uddannelser

I 2012 dimitterede 210 studerende fra en videregående uddannelse, hvor den største andel af afsluttede forløb var at finde indenfor professionsbachelor-uddannelserne med 98 studerende.

Oversigt 8.1. Antal studerende på de videregående uddannelser 2003-2012

| 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
Korte videre-gående erhvervs-uddannelser |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Påbegyndte       | 60 | 51 | 83 | 60 | 64 | 88 | 75 | 77 | 75 | 83
Aktive           | 129 | 77 | 79 | 95 | 98 | 109 | 112 | 101 | 110 | 89
Afbrudte         | 26 | 35 | 35 | 31 | 35 | 40 | 33 | 45 | 35 | 52
Fuldførte         | 83 | 42 | 30 | 16 | 28 | 27 | 36 | 42 | 32 | 44
Bachelor |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Påbegyndte       | 84 | 72 | 89 | 89 | 102 | 94 | 122 | 137 | 124 | 152
Aktive           | 166 | 161 | 186 | 212 | 215 | 226 | 254 | 293 | 299 | 299
Afbrudte         | 31 | 41 | 38 | 36 | 66 | 61 | 57 | 64 | 76 | 101
Fuldførte         | 12 | 21 | 28 | 24 | 34 | 20 | 36 | 39 | 33 | 41
Professions-bachelor |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Påbegyndte       | 155 | 164 | 150 | 176 | 155 | 201 | 173 | 237 | 277 | 257
Aktive           | 401 | 365 | 356 | 415 | 415 | 443 | 452 | 521 | 599 | 660
Afbrudte         | 75 | 85 | 70 | 80 | 85 | 85 | 79 | 94 | 91 | 100
Fuldførte         | 51 | 71 | 54 | 63 | 73 | 82 | 72 | 79 | 106 | 98
Kandidat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Påbegyndte       | 32 | 34 | 32 | 29 | 40 | 25 | 37 | 45 | 39 | 38
Aktive           | 123 | 105 | 96 | 94 | 109 | 101 | 99 | 103 | 122 | 112
Afbrudte         | 25 | 20 | 15 | 9 | 7 | 9 | 8 | 6 | 9 | 18
Fuldførte         | 18 | 28 | 18 | 21 | 21 | 22 | 28 | 31 | 9 | 27
Professions-kandidat |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Påbegyndte       | - | - | - | - | - | - | - | - | 1 | -
Aktive           | - | - | - | - | - | - | - | - | 1 | 1
Afbrudte         | - | - | - | - | - | - | - | - | - | -
Fuldførte         | - | - | - | - | - | - | - | - | - | -

Note: Alle opgørelser er ved årets udgang. Bemærk, at en person kan optræde i flere grupper f.eks. både som påbegyndt og aktiv i det år vedkommende starter på sin uddannelse. Ligeledes kan en person stå som både påbegyndt og som afbrudt, hvis vedkommende har haft status på en eller flere uddannelser i løbet af året. Seneste års tal er foreløbige. Kilde: Grønlands Statistik og http://bank.stat.gl  

I 2012 udgjorde kvindelige studerende en klar majoritet af de dimitterede. Således var 60 pct. af de der dimitterede fra en kort videregående erhvervsuddannelse kvinder. På bachelorstudierne var denne andel på 68 pct. mens der blandt professionsbachelorerne var hele 83 pct. kvinder. Blandt kandidaterne var 63 pct. kvinder.

Aktiviteten på de videregående uddannelser adskiller sig en del afhængig af uddannelsens niveau. Oversigten herunder viser tydeligt disse forskelle.

Tabel 8.2. Aktive studerende på de videregående uddannelser 2012 efter niveau og uddannelsesområde

| Kort videregående erhvervs-uddannelser | Bachelor | Professions-bachelor | Kandidat | Professions-kandidat
1 Uddannelse | 0 | 2 | 243 | 2 | 0
2 Kunst og humaniora | 6 | 80 | 14 | 19 | 0
3 Samfundsvidenskab, journalistik og informatik | 0 | 125 | 32 | 57 | 1
4 Erhverv, administration og jura | 61 | 36 | 6 | 7 | 0
5 Naturvidenskab, matematik og statistik | 0 | 8 | 0 | 4 | 0
6 Informations- og kommunikationsteknologier | 2 | 6 | 3 | 2 | 0
7 Ingeniørvidenskab, produktion og konstruktion | 19 | 7 | 95 | 4 | 0
8 Landbrug, fiskeri og veterinær | 0 | 3 | 0 | 1 | 0
9 Sundhed og velfærd | 1 | 30 | 262 | 14 | 0
10 Servicesektor | 0 | 2 | 5 | 2 | 0
I alt | 89 | 299 | 660 | 112 | 1

Bemærk: Opgjort ved årets udgang.

Kilde: Grønlands Statistik og http://bank.stat.gl

På de korte videregående erhvervsuddannelser er det især handels- og kontoruddannelser der dominerer aktiviteten. På professionsbachelorniveau er det i sær sygeplejerske- og læreruddannelser der har mange aktive studerende, mens det på akademisk bachelorniveau og på kandidatniveau især er humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser, der har mange aktive studerende.

Befolkningens uddannelsesprofil

Antallet af personer i Grønland med en uddannelse udover folkeskolen er steget stødt siden 2002 og er i 2012 på 14.781, svarende til 34,7 pct. af befolkningen over 17 år. Stigningen ses både på erhvervsuddannelserne, de studieforberedende uddannelser og de videregående uddannelser.

Figur 9.1. Antal personer bosat i Grønland med en videregående uddannelse, efter uddannelsesniveau 2002-2012

Note: KVUer er korte videregående uddannelser (max 2 år). Bachelorer omfatter også professionsbachelorer. Kandidater omfatter også Ph.d. og doktorander.

Kilde: Grønlands Statistik og http://bank.stat.gl

Således boede der ved udgangen af 2012 i alt 4.618 personer i Grønland med en kort videregående uddannelse f.eks. akademiøkonomer fra NI, en uddannelse på bachelorniveau f.eks. sygeplejersker eller en uddannelse på kandidatniveau f.eks. læger.

Det centrale punkt i en uddannelsesklassifikation er uddannelsesniveauet.

Oversigt 9.1 viser befolkningen i Grønland fordelt på uddannelsesniveauer fra 2002 og frem til 2012.

Oversigt 9.1. Befolkningens uddannelsesprofil, fordelt på uddannelsesniveauer 2002-2012

| 2002 | 2004 | 2006 | 2008 | 2010 | 2012
Børneinstitution og folkeskole 1) | 15.763 | 15.327 | 14.756 | 13.990 | 13.581 | 13.048
Folkeskole afsluttet | 29.442 | 29.362 | 29.327 | 29.198 | 29.100 | 28.541
Gymnasieuddannelse | 1.066 | 1.166 | 1.217 | 1.301 | 1.536 | 1.783
Erhvervsuddannelse | 6.902 | 7.246 | 7.376 | 7.562 | 7.905 | 8.179
Almen efteruddannelse | 23 | 55 | 92 | 139 | 163 | 198
Erhvervs-efteruddannelse | 3 | 4 | 4 | 3 | 3 | 3
Kort videregående uddannelse | 0 | 0 | 0 | 7 | 34 | 32
Kort videregående erhvervsuddannelse | 759 | 841 | 874 | 894 | 924 | 992
Bachelor | 100 | 135 | 144 | 154 | 175 | 213
Professionsbachelor | 1.916 | 2.083 | 2.038 | 2.069 | 2.239 | 2.382
Kandidat | 666 | 710 | 782 | 818 | 897 | 926
Professionskandidat | 14 | 16 | 15 | 29 | 27 | 36
Ph.d. og doktorgrad | 22 | 24 | 23 | 30 | 31 | 37
I alt | 56.676 | 56.969 | 56.648 | 56.194 | 56.615 | 56.370

Note 1) Børn udenfor børneinstitutioner er talt med i denne kategori.

Kilde: Grønlands Statistik og http://bank.stat.gl

Grønlands Statistik har foretaget en meget omfattende kortlægning af grønlændernes uddannelser fordelt på uddannelsesområder efter det internationale klassifikationssystem ISCED2011. Det betyder at man kan placere personer med en given uddannelse i et detaljeret system af uddannelsesområder der efterfølgende kan slås sammen for bedre overblik.

Oversigten 9.2 viser uddannelsesområderne på et detaljeret niveau.

Befolkningens uddannelsesprofil, fordelt på uddannelsesområder 2002-2012

Oversigt 9.2 Befolkningens uddannelsesprofil, fordelt på uddannelsesområder 2002-2012

Personer med afsluttede uddannelser, fordelt på uddannelsesområder og år | 2002 | 2004 | 2006 | 2008 | 2010 | 2012
001 Grundlæggende generelle programmer  | 1.144 | 1.269 | 1.388 | 1.537 | 1.848 | 2.074
002 Læse-og regnefærdigheder        | 32.270 | 32.232 | 32.127 | 31.799 | 31.541 | 30.845
003 Personlig udvikling               | 12.750 | 12.229 | 11.697 | 11.109 | 10.825 | 10.495
011 Læreruddannelser               | 676 | 744 | 716 | 776 | 801 | 872
021 Kunst        | 132 | 146 | 163 | 174 | 176 | 184
022 Humanistiske fag                | 34 | 42 | 58 | 74 | 74 | 81
023 Sprog        | 108 | 134 | 163 | 181 | 200 | 210
031 Social- og adfærdsvidenskab      | 180 | 190 | 209 | 243 | 271 | 317
032 Journalistik og informatik         | 71 | 71 | 74 | 77 | 87 | 95
041 Erhverv og administration         | 2.074 | 2.223 | 2.212 | 2.250 | 2.372 | 2.507
042 Jura         | 95 | 118 | 122 | 113 | 124 | 132
051 Biovidenskab  | 25 | 35 | 43 | 46 | 44 | 42
052 Miljø         | 2 | 2 | 2 | 3 | 4 | 4
053 Fysik        | 45 | 45 | 62 | 60 | 61 | 61
054 Matematik    | 5 | 7 | 8 | 8 | 7 | 7
061 Informations- & kommunikationsteknologi  | 118 | 142 | 168 | 175 | 201 | 206
071 Ingeniør og teknik               | 1.648 | 1.670 | 1.652 | 1.650 | 1.713 | 1.705
072 Produktion og procesteknologi     | 811 | 864 | 860 | 865 | 901 | 951
073 Arkitektur og byggeri             | 967 | 1.031 | 986 | 1.008 | 1.033 | 1.062
081 Landbrug     | 44 | 46 | 56 | 59 | 67 | 75
082 Skovbrug     | 2 | 2 | 0 | 3 | 5 | 3
083 Fiskeri       | 445 | 441 | 429 | 428 | 427 | 455
084 Veterinær     | 7 | 5 | 5 | 6 | 8 | 8
091 Sundhed      | 771 | 799 | 763 | 737 | 842 | 843
092 Velfærd      | 1.316 | 1.521 | 1.659 | 1.746 | 1.868 | 1.990
101 Personlige tjenesteydelser        | 314 | 303 | 312 | 323 | 352 | 342
102 Hygiejne og arbejdsmiljø          | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
103 Sikkerhed og beskyttelse         | 92 | 87 | 85 | 93 | 76 | 78
104 Transport     | 530 | 571 | 629 | 651 | 687 | 726
Alle              | 56.676 | 56.969 | 56.648 | 56.194 | 56.615 | 56.370

Kilde: Grønlands Statistik og http://bank.stat.gl

Tallene kan også findes i Grønlands Statistiks statistikbank. Her vil der være mulighed for at se nærmere på tallene i mere overordnede grupperinger og i nye kombinationer.

17. Forskning

2013-12-06

Forskning med videre

Forskning anses i dag som en væsentlig drivkraft i udviklingen af et samfunds vækst og velfærd. EU-landene bestræber sig på, at de samlede udgifter til forskning og udvikling skal op på én pct. af bruttonationalproduktet.

Grønland har ikke forpligtet sig til et sådant mål, men har en formuleret politik for udviklingen i forskningsaktiviteterne.

Forskning i Grønland kan opdeles i to brede kategorier;

·         Forskning i Grønlands samfundsmæssige og klimatiske forhold

·         Økonomiske udvikling og grundforskning af europæisk eller global interesse.

Grønlandsk forskningspolitik

I starten af 1993 blev forskning oprettet som et sagsområde under Landsstyreområdet for Departementet for Uddannelse, Kirke, Kultur og Ligestilling. Samtidig fik landsstyreområdet ansvar for udformning af en grønlandsk forskningspolitik. Politikken blev beskrevet i Forskningspolitisk Redegørelse og Handlingsplan 1998-2000, der blev fremlagt på Landstingets efterårssamling i 1997. Redegørelsen indeholder mål for forskningen i Grønland samt forslag til en række forskningsmæssige indsatsområder.

Af grønlandske forskningsinstitutioner kan nævnes:

·         Grønlands Universitet (Ilisimatusarfik) hvor der forskes i grønlandsk sprog og litteratur samt arktiske kultur- og samfundsforhold.

·         Grønlands Naturinstitut (Pinngortitaleriffik) som har til opgave at tilvejebringe det videnskabelige grundlag for en bæredygtig udnyttelse af Grønlands levende ressourcer samt sikring af miljøet og den biologiske mangfoldighed.

·         Grønlands Klimaforskningscenter som beskæftiger sig med klimaændringernes forventede indflydelse på de arktiske marine, limniske og terrestriske miljøer og på det grønlandske samfund - herunder tilpasningsstrategier og forebyggelsesstrategier.

·         Grønlands Nationalmuseum og Arkiv (Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu) hvor der drives kulturhistorisk forskning til dokumentation af samtidshistorie.

·         Grønlands Statistik (Kalaallit Nunaanni Naatsorsueqqissaartarfik), der bl.a. kan gennemføre samfundsvidenskabelig forskning.

·         Center for Arktisk Teknologi (ARTEK) som forsker inden for områderne: Bygge- og anlægsteknik, Energiproduktion og Miljø- og råstofområdet.

·         Grønlands Forundersøgelser (ASIAQ) og Institut for Uddannelsesvidenskab (Inerisaavik) udfører også forskning. Desuden forskes der inden for sundhedsvidenskab på Dronning Ingrids Hospital i Nuuk.

Grønlands egne forskningsinstitutioner beskrives nærmere i det følgende.

Forskningsfremme

For at fremme forskningsmiljøerne i Grønland er der oprettet en pulje til at støtte nye forskningsprojekter. Siden 1997 er der foretaget to årlige uddelinger. Fra 2006 indgår støtte til almennyttige forskningsformål fra Tips- og Lottomidlerne i puljen.

Endelig er der oprettet en særlig pulje til støtte for sundhedsvidenskabelig forskning.

Landsstyret har udpeget en række forskningsområder som særlige indsatsområder:

·         Eksisterende forskning inden for miljø, natur og ressourcer

·         Samfunds- og erhvervsudvikling

·         Rammebetingelser for erhvervsudviklingen

·         Kulturhistorie og sprog

·         Sociale og velfærdsmæssige forhold

·         Sundhed og ernæring.

Forskningssamarbejde og netværksdannelse

Der gives støtte til forskningssamarbejde og netværksdannelse, ligesom der afholdes forskningsseminarer i samarbejde med de grønlandske forskningsinstitutioner. Forskningsinstitutionerne og forskerne indgår i internationale netværk.

Formidling

Formidling af forskningsresultater sker bl.a. gennem skriftserien Inussuk - Arktisk Forskningsjournal. De enkelte forskningsinstitutioner formidler bl.a. deres resultater gennem egne publikationer.

Formidling af forskningen i Grønland videregives desuden også gennem Forskningsenhedens nyhedsbrev, der udgives fire gange årligt, samt gennem arrangementet â€Mød din forskerâ€, som afholdes månedligt i samarbejde med Katuaq.

Forskningspolitisk Redegørelse kan ses på hjemmeside: www.naalakkersuisut.gl

Dansk forskningspolitik

Koordinationsudvalget for Forskning (KUF) udarbejder rapporter om arktisk forskning.

Se mere om Koordinationsudvalget for Forskning (KUF) op denne hjemmeside: www.fi.dk

Dansk-grønlandsk forskningssamarbejde

Ønsket om et mere ligeværdigt forskningssamarbejde mellem Grønland og Danmark førte i 1998 til nedsættelse af udvalget vedrørende dansk-grønlandsk forskningssamarbejde.

Udvalg vedr. dansk-grønlandsk forskningssamarbejde kan ses på hjemmeside: www.naalakkersuisut.gl

Internationalt forskningssamarbejde

Gennem de senere år er den internationale interesse for forskning i Arktis øget. Det drejer sig især om områderne miljø og klima, naturressourcer, samfundsudvikling og geopolitik.

Blandt de lande, der har udvist interesse for forskning i Arktis, kan - foruden Danmark - nævnes Norge, Sverige, Finland, Rusland, England, Frankrig, Tyskland, Schweiz, Japan, Canada og USA. Flere af disse lande har oprettet polarforskningscentre eller forskningsinstitutter i Grønland.

Samtidig er der dannet en lang række internationale netværk, organisationer og kommissioner, der beskæftiger sig med det arktiske område.

Internationalt forskningssamarbejde kan ses på hjemmeside: www.naalakkersuisut.gl

Det Internationale Polarår 2007-2009

Det Internationale Polarår (IPY) er et internationalt initiativ, som blev gennemført af det internationale videnskabsråd (ICSU) med henblik på at styrke tværfaglig forskning i og om klodens polare egne. Grønlandske forskere deltog i en række projekter primært inden for samfundsvidenskab og humaniora. Den afsluttende IPY-konference afholdes i Montreal i 2012.

Se resultaterne fra Det Internationale Polarår 2007-2009 på denne hjemmeside: www.polarfocus.dk og www.ipy.org

Koordinering, forskningsstøtte og information

Koordination af og information om grønlandsforskning er en central funktion, der indtil primo 2009 blev varetaget af Dansk Polarcenter. Dansk Polarcenters aktiviteter er nu blevet integreret i Styrelsen for Forskning og Innovation.

Kommissionen for Videnskabelige Undersøgelser i Grønland (KVUG) blev nedlagt med udgangen af 2012.

Links

Se nærmere om Styrelsen for Forskning og Innovation: www.fivu.dk

Humanistisk, sundheds- og samfundsvidenskabelig forskning

Humanistisk, sundheds- og samfundsvidenskabelig forskning i emner med tilknytning til Grønland foregår både i Grønland og i en række forskningsmiljøer i Danmark.

Humanistisk, sundheds- og samfundsvidenskabelig forskning foregår først og fremmest på Grønlands Universitet, Ilisimatusarfik. Derudover er der forskningsmæssige aktiviteter om Børn og Unge, samt i Grønlands Nationalmuseum og Arkiv/Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu samt i Groenlandica.

Ilisimatusarfik

Universitetet har 3 institutter med følgende afdelinger:

Ilimmarfik instituttet

·         Afdeling for Samfundsvidenskab

·         Afdeling for Sprog, Litteratur og Medier

·         Afdeling for Kultur- og Samfundshistorie

·         Afdeling for Teologi

·         Afdeling for Sociale Forhold

·         Afdeling for Journalistik

·         Afdeling for Oversættelse og Tolkning

Institut for Sygepleje og Sundhedsforskning

Institut for Læring

·         Afdeling for Læreruddannelsen (Ilinniarfissuaq)

·         Afdeling for Uddannelsesvidenskab (Inerisaavik)

Se mere om Ilisimatusarfik på denne hjemmeside: www.uni.gl

Grønlands Statistik (Kalaallit Nunaanni Naatsorsueqqissaartarfik)

Grønlands Statistik udarbejder rekvirerede undersøgelser, påtager sig serviceopgaver og kan deltage i forskningsprojekter.

Se nærmere om Grønlands Statistik på følgende hjemmeside: www.stat.gl

MIO - Børnerettighedsinstitutionen

Pr. 1 marts 2012 har Grønland fået en Børnetalsmand, en Børnerettighedsinstitution og et Børneråd. Samtidigt er MIPI blevet nedlagt og videnscenteropgaven er blevet integreret i den nye børnerettighedsinstitutions arbejde. Børnerettighedsinstitutionen går under navnet MIO (Meeqqat inuusuttullu Oqaloqatigiinnittarfiat). MIO har til opgave at sikre og fremme børn og unges interesser i samfundet med udgangspunkt i FN's Børnekonvention. Børn og unge kan henvende sig til MIO og søge råd og vejledning, ligesom institutionen også skal vejlede og svare på henvendelser fra borgere, fagfolk og politikere.

Oplysninger om MIOs arbejde kan fås på www.mio.gl

Groenlandica

Groenlandica er Grønlands Nationalbibliotek, hvor hovedopgaven er sikring og bevaring af Grønlands trykte kulturarv.

Groenlandica har tre hovedsamlinger:

·         Nationalsamlingen

·         Specialsamlingerne

·         Udlånssamlingen.

Nationalsamlingen opbygges primært gennem pligtaflevering.

Groenlandica har lokaler i Ilimmarfik, men organisatorisk er nationalbiblioteket en afdeling under Nunatta Atuagaateqarfia (Det grønlandske Landsbibliotek). Biblioteket er åbent for alle.

For yderligere informationer om Groenlandica: www.groenlandica.gl

Inerisaavik/Pilersuiffik

Inerisaavik/Pilersuiffik varetager servicering af det pædagogiske arbejde i folkeskolen, herunder:

·         Faglig konsulenttjeneste

·         Udvikling af undervisningsmaterialer

·         Evaluering af folkeskolens virksomhed

·         Kursus og udviklingsarbejde

I 2011 overgik forvaltningen af midlerne til diplom-, master- og kandidatuddannelser samt forskellige kurser fra Inerisaavik til afdeling for Læreruddannelse i Ilisimatusarfik.

Se nærmere om Inerisaavik på følgende hjemmeside: www.inerisaavik.gl

Grønlands Nationalmuseum og Arkiv

Grønlands Nationalmuseum og Arkiv driver kulturhistorisk forskning. Den arkæologiske forskning tager udgangspunkt i problemstillinger inden for alle perioder af Grønlands forhistorie. Den etnologiske indsats har fokus på traditionelle grønlandske dragter og forskellige aspekter af den immaterielle kultur, mens den historiske forskning beskæftiger sig med kolonitiden. Nationalmuseet er ansvarlig for hele det kulturhistoriske fredningsarbejde og yder rådgivning og konsulentbistand overfor en række råstof- og energivirksomheder.

Se mere om Grønlands Nationalmuseum og Arkiv på adressen: www.natmus.gl

Oversigt 1. Antal besøgende i Grønlands Nationalmuseum

| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
Børn |      2.858 |      2.868 |      2.675 |      2.959 |      3.348 |          2.075
Voksne |    11.248 |    13.896 |    13.643 |    14.301 |    11.923 |        10.794
Besøgende i alt |    14.106 |    16.764 |    16.318 |    17.260 |    15.271 |        12.869

Kilde: Grønlands Nationalmuseum

Humanistisk og samfundsvidenskabelig forskning

En række forskningsmiljøer driver forskning i grønlandske forhold.

De vigtigste forskningsfelter er:

·         The International Work Group on Indigenous Affairs forsker i oprindelige folk bl.a. med relation til det cirkumpolare område. Se nærmere herom på denne hjemmeside: www.iwgia.dk

·         Center for Retskulturelle Studier (CRS) ved Københavns Universitet har fokus på det stats- og folkeretslige forhold i rigsfællesskabet og inden for retssociologi. Se nærmere herom på denne hjemmeside: http://jura.ku.dk/crs/

·         Institut for Tværkulturelle og Regionale Studier, Københavns Universitet, er forskningen tematisk koncentreret omkring Grønlands kolonialiseringshistorie, eskimoisk sprog og kulturelle og samfundsmæssige forhold. Se nærmere herom på denne hjemmeside: http://tors.ku.dk

·         Aalborg Universitet har fokus på generel samfundsvidenskabelig forskning om Grønland samt fysisk og økonomisk planlægning. Se nærmere på denne hjemmeside: www.aau.dk

·         Statens Institut for Folkesundhed (SIF) beskæftiger sig med de samfundsmæssige aspekter af folkesundheden i Grønland. Se nærmere på denne hjemmeside: www.si-folkesundhed.dk

·         Nordregio - Nordic Centre for Spatial Development, er Nordisk Ministerråds forskningscenter for regional udvikling. Et centralt forskningsområde er samfundsmæssige forandringer i Grønland og Arktis. Er samtidig forvalter af Nordisk Ministerråds program for Arktisk Forskning. Se nærmere på hjemmesiden http://www.nordregio.se/ www.nordregio.se

Afdeling for Eskimologi og Arktiske Studier

Afdeling for Eskimologi og Arktiske Studier ved Institut for Tværkulturelle og Regionale Studier ved Københavns Universitet udfører undervisnings- og forskningsvirksomhed i forhold til sproglige, kulturelle og samfundsvidenskabelige emner. Geografisk er forskningen koncentreret om inuit-områderne i Grønland, Canada, Alaska og Sibirien, med hovedvægten på Grønland. Der undervises i grønlandsk som fremmedsprog.

Se nærmere på denne hjemmeside: http://eskimologi.ku.dk/

Center for Grønlandsforskning

SILA blev etableret som et forskningscenter ved Nationalmuseet i København i 1999. Siden 2009 bærer centret navnet: SILA - Arktisk Center ved Etnografisk Samling. Forskningen har fokus på arktisk arkæologi og tidlig historie. Centret har et nært samarbejde med Grønlands Nationalmuseum og Arkiv.

Se nærmere herom på adressen: www.natmus.dk

Sundhedsvidenskabelig forskning

Der gennemføres meget forskning i sundhed i Grønland, men ofte er det forskere fra Danmark og udlandet, der står for forskningen. Derfor er det vigtigt at sikre, at resultaterne af forskningen også kommer Grønlands egne borgere til gode, og at de erfaringer, der indhentes, deles med sundhedspersonale og forskere her i landet.

Grønlands Center for Sundhedsforskning

På denne baggrund er Grønlands Center for Sundhedsforskning etableret.

Centeret blev i 2013 en del af Ilisimatusarfik, Institut for Sygepleje og Sundhedsvidenskab.

Der er adjungeret professorat og lektorater til Centeret.

Centeret indgår forsknings samarbejdsaftaler med Forskningsinstitutioner uden for Grønland.

Lægerne på Dronning Ingrids Hospital og Lægeklinikken i Nuuk og flere af kystens sundhedscentre har igangsat og deltager i en række forskningsprojekter både nationalt og internationalt. De fleste sundhedsvidenskabelige forskningsprojekter indgår i internationale forskningsnetværk. Sundhedspersonalet langs kysten har deltaget i forskningsprojekter på egne sundhedscentre og hospitaler. Disse projekter har haft både lokal, nationalt og international deltagelse. Forskningstræning indgår nu i den lægelige videreuddannelse, og en række nye forskningsprojekter fra grønlandske læger er startet op. Nye PhD projekter gennemføres med ansatte i Grønland. I de senere år har sygeplejersker og jordemødre opstartet forskningsuddannelser og forskningsprojekter, specielt inden for public health (offentlig sundhed).

Grønlands Sundhedsvidenskabelige Forskningsråd

Landsstyremedlemmet for Sundhed oprettede i november 1996 Grønlands Sundhedsvidenskabelige Forskningsråd, hvis opgave det er at rådgive landsstyremedlemmet, tilskynde til debat om sundhedsforskning i Grønland samt udpege indsatsområder.

Se nærmere herom på adressen: www.peqqik.gl

Landslægeembedet

Landslægeembedet overvåger sundhedstilstanden i landet. Det sker gennem registrering af infektionssygdomme, kræft, fødsels- og dødsregistre med mere. Registrene er væsentlige i den sundhedsvidenskabelige forskning.

Grønlandsmedicinsk Selskab

Grønlandsmedicinsk Selskab er et videnskabeligt selskab under Dansk Medicinsk Selskab. Selskabets medlemmer er, foruden læger, aktive og/eller interesserede i sundhedsfaglig forskning i Grønland og andre arktiske regioner.

Se nærmere om Grønlandsmedicinsk Selskab på adressen: www.gmsnet.dk

Nuna Med

Nuna Med er en konference for forskere beskæftiget med grønlandsmedicin. Konferencen, der afholdes hvert tredje år i Nuuk, planlægges og afvikles af Grønlands Lægekredsforening, Grønlands Sygeplejerskeorganisation Grønlandsmedicinsk Selskab og Grønlandsk Center for Sundhedsforskning.

Næste Nuna Med Konference i Nuuk er planlagt til 2016.

Grønlands Naturinstitut (Pinngortitaleriffik)

Grønlands Naturinstitut er Grønlands Selvstyres center for naturforskning. Instituttet ligger i Nuuk og blev oprettet i 1995. Naturinstituttets formål er at tilvejebringe det videnskabelige grundlag for en bæredygtig udnyttelse af de levende ressourcer i og omkring Grønland, at sikre miljøet og den biologiske mangfoldighed, at yde rådgivning til Grønlands Selvstyre og ikke mindst at offentliggøre resultaterne af forskningen.

Grønlands Klimaforskningscenter blev i 2009 indlejret i Grønlands Naturinstitut. Klimacenteret er finansieret af det danske Videnskabsministerium, der har ydet i alt 75 millioner kroner til oprettelsen og driften af centeret i 5 år. Klimaforskningscenteret har et internationalt forskningsnetværk og forsker i klimaeffekter på arktiske økologiske systemer og samfund, herunder klimaeffekters betydning for den grønlandske natur og det grønlandske samfund.

Læs mere om Grønlands Naturinstituts og Grønlands Klimaforskningscenters aktiviteter på www.natur.gl

De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS)

GEUS er en selvstændig og uafhængig forskningsinstitution under det danske Klima-, Energi- og Bygningsministerium. GEUS er ansvarlig for den videnskabelige udforskning af de geologiske forhold i Danmark og Grønland med tilhørende sokkelområder. GEUS driver forskning på højt internationalt niveau om forhold som er af betydning for udnyttelsen og beskyttelsen af Danmarks og Grønlands geologiske naturværdier. GEUS yder geologisk rådgivning til danske og grønlandske offentlige myndigheder i natur-, miljø-, klima-, energi- og råstofmæssige spørgsmål og deltager i udførelsen af myndighedsopgaver inden for disse områder. I 2013 åbnede GEUS et kontor i Nuuk.

Yderligere oplysninger om GEUS' arbejde og publikationer kan findes på denne hjemmeside: www.geus.dk

DCE - Nationalt Center for Miljø og Energi, Aarhus Universitet

DCE trækker på ekspertise fra hele universitetet, dog særligt fra Institut for Bioscience og Institut for Miljøvidenskab. De to institutter rummer de fleste medarbejdere fra Danmarks Miljøundersøgelser (DMU), der blev nedlagt i juni 2011.

En væsentlig aktivitet i DCE er at udføre undersøgelser og foretage vurderinger af de miljømæssige forhold i forbindelse med efterforskning og udnyttelse af olie og mineraler i Grønland. Arbejdet udføres som bistand til Råstofdirektoratets myndighedsbehandling af råstofaktiviteterne.

Medarbejdere fra Institut for Bioscience og Institut for Miljøvidenskab er desuden i regi af centret engagerede i en række undersøgelser og overvågning i Grønland, som er finansieret af Dancea-midlerne under Energistyrelsen og Miljøstyrelsen i Danmark. Det gælder f. eks. overvågning af miljøet i Zackenberg og Nuuk under Greenland Ecosystem Monitoring (GEM-programmet) og overvågning af kontaminanter i Grønland og Arktis.

Hjemmeside for DCE: http://dce.au.dk/

Grønlands Forundersøgelser - Asiaq

Grønlands Forundersøgelser, Asiaq, indsamler data om Grønlands fysiske omgivelser. Det sker dels ved løsning af almindelige driftsopgaver inden for hydrologi, klima, geoteknik, landmåling og kortlægning, dels ved deltagelse i diverse aktuelle projekter.

Desuden kører Asiaq nogle tværgående projekter, hvor vi benytter medarbejdere med forskellige faglige kompetencer i tæt samarbejde med eksterne partnere.

Disse tværfaglige projekter udgør som regel en stor andel af de samlede aktiviteter i Asiaq.

Se nærmere på www.asiaq.gl

Center for Arktisk Teknologi

Center for Arktisk Teknologi (ARTEK) er oprettet i et samarbejde mellem Grønland og Danmark for at styrke den teknisk/videnskabelige forskning og undervisning i Grønland. ARTEK er en del af Institut for Byggeri og Anlæg på Danmarks Tekniske Universitet (DTU) og er hjemmehørende på dels Teknikimik Ilinniarfik i Sisimiut, dels DTU i Kgs. Lyngby. Indenfor såvel forskning som undervisning fokuserer ARTEK på områderne

byggeri, anlæg, miljø, planlægning, energi og råstoffer med bæredygtighed i det sårbare, arktiske miljø som et vigtigt omdrejningspunkt. ARTEK er hjemsted for Diplomingeniøruddannelsen i Arktisk Teknologi.

Se nærmere på disse hjemmesider: www.arktiskcenter.gl og www.arktisking.gl

18. Sociale forhold og sundhed

2014-07-01

Organisatoriske forhold på socialområdet

Ansvaret for det sociale område er placeret hos Departementet for Familie og Justitsvæsen. Kommunerne har ansvaret for den sociale indsats på lokalt niveau. Kommunalbestyrelsen kan delegere opgaver på det sociale område til bygdebestyrelserne.

Det Sociale Ankenævn

Det Sociale Ankenævn er klageinstans i forhold til sociale afgørelser truffet af en kommune eller af Naalakkersuisut.

Link

Se nærmere om Departementet for Familie og Justitsvæsen og Det Sociale Ankenævn på denne hjemmeside: www.naalakkersuisut.gl

Det sociale sikkerhedsnet

Formålet med de sociale ydelser er at forebygge og afhjælpe sociale problemer. Det sociale sikkerhedsnet består både af økonomiske og ikke-økonomiske ydelser. Nogle af de sociale ydelser gives skønsmæssigt ud fra individuelle behov, hvorimod andre udbetales efter objektive kriterier.

Link

Se nærmere om â€Forebyggende og afhjælpende indsatsâ€ på kommunernes hjemmesider eller på www.naalakkersuisut.gl

Børn og unge

Kommunalbestyrelsen har ansvaret for at skabe vilkår, der fremmer børn og unges udvikling, trivsel og selvstændighed. Ethvert tiltag på børn og ungeområdet skal tage udgangspunkt i barnets behov, så barnets tarv sættes i centrum. Det er kommunalbestyrelsens opgave at føre tilsyn med børn og unges vilkår.

Figur 3.1. Antal drenge og piger i Grønland opdelt i alderstrin pr. 1. januar 2014

Kilde: Grønlands Statistik

Anbringelse af børn og unge uden for hjemmet

Kommunalbestyrelsen kan beslutte at anbringe barnet uden for hjemmet, når der er åbenbar risiko for, at barnets sundhed eller udvikling lider alvorlig skade. Dette kan være på grund af utilstrækkelig omsorg eller utilstrækkelig behandling af barnet. Det gælder også ved vold, misbrugsproblemer, kriminel adfærd eller andre sociale vanskeligheder eller alvorlige overgreb.

Personer med vidtgående handicap

Personer med et vidtgående psykisk eller fysisk handicap skal sikres en tilværelse så nær det normale som muligt. Personer med vidtgående handikap kan tildeles førtidspension, hvis de opfylder bestemmelserne herom. Fra d. 1. januar 2011 overgik varetagelsen af hele handicapforsorgen fra Selvstyret til kommunerne.

Døgninstitutioner

Selvstyret driver i dag 9 døgninstitutioner for børn og unge og 7 døgninstitutioner for personer med vidtgående handicap. Disse institutioner finansieres af kommunerne. Udover de af Selvstyret drevne døgninstitutioner findes der 6 selvejende døgninstitutioner samt 3 kommunale døgninstitutioner.

Ældre

Pensionister, der ikke kan klare sig i eget hjem, kan søge om flytning til en kommunal ældreinstitution. Pensionister i eget hjem kan endvidere søge om midlertidigt ophold i kommunal ældreinstitution.

Ældreinstitutioner og aktivitetstilbud til ældre oprettes og drives af kommunerne.

Figur 3.2. Middellevetid i udvalgte lande 2013

Kilde: Grønlands Statistik

Alvorlig sygdom eller dødsfald

Ved nære pårørendes alvorlige sygdom eller dødsfald, findes der i nogle sociale regelsæt bestemmelser om bistand til rejser og kistetransport.

Offentlig hjælp

Enhver, der opholder sig i Grønland, har ret til offentlig hjælp ved akut trang, såfremt den pågældende ikke er i stand til at skaffe sig og sin familie det nødvendige til livets ophold.

Der kan også ydes offentlig hjælp til forsørgelse og faste udgifter samt til enkeltudgifter, hvis man opfylder betingelser herfor.

Krisecentre

Krisecentrene er midlertidige bosteder for kvinder eller mænd og deres børn, der har været udsat for vold, trusler om vold eller tilsvarende kriser i relation til familie eller samlivsforhold. Under opholdet modtager de rådgivning, omsorg eller anden form for hjælp.

Der er krisecentre i Nuuk, Qaqortoq, Narsaq, Paamiut, Sisimiut, Aasiaat og Ilulissat.

Familiecentre

Familiecentrene udøver en målrettet social indsats over for udsatte børn og familier. Opgaverne spænder fra familiebehandling, rådgivning, krisehjælp, supervision rådgivning m.m. Familiecentrene finansieres og drives af kommunerne. Der er etableret tilskudsordninger fra Selvstyret, der er medvirkende til at sikre driften af familiecentrene. Der er i dag familiecentre i Qaanaaq, Upernavik, Ilulissat, Qasigiannguit, Qeqertarsuaq, Aasiaat, Kangaatsiaq, Sisimiut, Maniitsoq, Tasiilaq, Nuuk, Paamiut, Qaqortoq, Nanortalik og Narsaq.

Barselsorlov og dagpenge

Moderen har ret til to ugers orlov før forventet fødsel og 15 uger efter fødslen; ved to eller flere samtidigt fødte børn har moderen ret til 19 uger efter fødslen. Faderen har ret til tre ugers orlov i forbindelse med fødslen. Ud over de 15 og 3 ugers barselsorlov kan moderen og faderen dele yderligere 17 ugers forældreorlov mellem sig. Ved forældreorlov til to eller flere samtidigt fødte børn har forældrene ret til i alt 21 ugers forældreorlov.

Adoptiv- og plejeforældre kan bevilges orlov i forbindelse med modtagelse af et adoptiv- eller plejebarn.

Børnetilskud og underholdsbidrag mv.

Som en særlig støtteordning til børnefamilier udbetales hver måned et børnetilskud til børn under 18 år. Familiens skattepligtige årsindkomst ikke overstige 280.000 kr. for at opnå børnetilskud.

Førtidspension

Førtidspension kan tilkendes personer mellem 18 år og aldersgrænsen for alderspension, 65 år, samt forsørgere under 18 år. Personer, som er omfattet af Nordisk Konvention om social sikring kan ligeledes tilkendes pension.

Alderspension

Alderspension kan tilkendes personer på 65 år og derover. Personer, som er omfattet af Nordisk Konvention om social sikring kan ligeledes tilkendes pension.

Adoption

Reglerne og bistand om adoption kan læses hjemmesiderne: www.naalakkersuisut.gl og www.sullissivik.gl

Link

Se nærmere om Forebyggende og afhjælpende indsats på hjemmesiderne: www.sullissivik.gl / www.naalakkersuisut.gl eller kommunernes hjemmesider.

Bistand til grønlændere i Danmark

Bistand til grønlændere bosat i Danmark, ydes i samarbejde med lokale danske myndigheder og udøves lokalt af de grønlandske huse i Danmark og centralt af Departementet for Familie og Justitsvæsens afdeling i Grønlands Repræsentation i København.

De grønlandske huse i Danmark er beliggende i Aalborg, Århus, Odense og København. Husene drives ved tilskud fra Selvstyret og den kommune, hvor husene er placeret.

Link

Se nærmere om Grønlandske huse i Danmark på denne hjemmeside: www.naalakkersuisut.gl

Offentlig hjælp

Offentlig hjælp ydes kun, hvis behovet ikke dækkes af andre ydelser. Offentlig hjælp ydes efter bestemmelserne i Landstingsforordning nr. 15 af 20. november 2006 om offentlig hjælp, der trådte i kraft 1. april 2007.

Arbejdsmarkedsydelse

Arbejdsmarkedsydelse (før benævnt takstmæssig hjælp) ydes som erstatning for tab af arbejdsindtægt forårsaget af arbejdsløshed, sygdom eller ulykke. Arbejdsmarkedsydelse ydes efter bestemmelserne i Landstingsforordning nr. 5 af 1. juni 2006 om arbejdsmarkedsydelse, der trådte i kraft 1. juli 2006.

Barselsdagpenge

Retten til barselsdagpenge er betinget af, at der er tale om et indtægts¬tab under barselsorloven. Barselsdagpenge ydes i henhold til Inatsisartutlov nr. 14 af 7. december 2009 om orlov og dagpenge ved graviditet, barsel og adoption, der trådte i kraft 1. marts 2010.

Førtidspension

Førtidspension ydes efter Inatsisartutforordning nr. 4 af 7. maj 2007 om førtidspension, der er ændret ved Inatsisartutforordning nr. 8 af 31. maj 2010. Forordningen trådte i kraft den 1. juli 2010.

Alderspension

Alderspension ydes efter Landstingsforordning nr. 3 af 7. maj 2007 om alderspension, der trådte i kraft den 1. juli 2007.

Samlet antal modtagere og udbetalte beløb til sociale ydelser fremgår af efterfølgende figurer og oversigter.

I nærværende socialstatistik opgøres en person som modtager af en social ydelse, hvis summen af betalinger af den pågældende ydelse på personens cpr-nummer i det kommunale regnskabssystem i det pågældende regnskabsår er positiv. En modtager af en socialydelse kan således være en person der modtager fuld alderspension hele året, men det kan også være en person, der kun i en enkelt måned modtager et mindre beløb i offentlig hjælp. Da en person i samme år kan modtage flere forskellige ydelser, er der færre personer i den samlede opgørelse end i opgørelserne af de enkelte ydelsestyper.

I nedenstående oversigter og oversigter opgøres antallet af modtagere som alle personer der i løbet af et regnskabsår har modtaget opgørelser i en kortere eller længere periode.

Figur 5.1. Samlet antal modtagere af sociale ydelser

Kilde: Grønlands Statistik

Figur 5.2. Samlet udbetalte beløb til sociale ydelser

Kilde: Grønlands Statistik

Figur 5.3. Antal modtagere af førtidspension opgjort på køn i 2013

Kilde: Grønlands Statistik

Oversigt 5.1. Antal modtagere af sociale ydelser efter hovedtyper

| 2010 | 2011 | 2012 | 2013
Befolkningen på 15 år og opefter pr. 31. januar | 43.925 | 44.251 | 44.234 | 44.238
Sociale ydelser, samlet opgørelse | 17.105 | 17.446 | 17.389 | 17.572
Offentlig hjælp i alt | 8.302 | 8.596 | 8.653 | 8.686
Arbejdsmarkedsydelse i alt | 3.521 | 3.632 | 3.374 | 3.317
Dagpenge ved barsel i alt | 1.155 | 1.079 | 1.023 | 1.308
Førtidspension i alt | 2.925 | 3.073 | 2.990 | 2.921
Alderspension i alt | 3.838 | 3.898 | 3.943 | 3.949

Kilde: Grønlands Statistik

Oversigt 5.2. Udbetalte beløb til sociale ydelser efter hovedtyper

| 2010 | 2011 | 2012 | 2013
| 1.000 kr.
Sociale ydelser, samlet opgørelse | 788.675 | 820.710 | 825.891 | 868.639
Offentlig hjælp i alt | 120.656 | 131.543 | 143.940 | 156.199
Arbejdsmarkedsydelse i alt | 39.804 | 46.741 | 41.999 | 40.496
Dagpenge ved barsel m.v. i alt | 34.471 | 33.649 | 31.740 | 32.276
Førtidspension i alt | 243.958 | 256.187 | 250.792 | 259.454
Alderspension i alt | 349.786 | 352.590 | 357.420 | 380.214

Kilde: Grønlands Statistik

Oversigt 5.3. Modtagere af offentlig hjælp i 2013

| 15-29 år | 30-39 år | 40-49 år | 50-64 år | 65 år + | Uoplyst | I alt
Skattepligtig offentlig hjælp | 2.986 | 1.583 | 1.861 | 1.681 | 97 | 27 | 8.235
Ikke skattepligtig offentlig hjælp | 370 | 263 | 410 | 407 | 77 | 26 | 1.553

Anm.: Alderen er hvert år opgjort pr. 31. december

Kilde: Grønlands Statistik

Oversigt 5.4. Udbetalte beløb til offentlig hjælp i 2013

| 15-29 år | 30-39 år | 40-49 år | 50-64 år | 65 år + | Uoplyst | I alt
| 1.000 kr.
Skattepligtig offentlig hjælp | 41.177 | 33.839 | 39.263 | 32.327 | 735 | 32 | 147.373
Ikke skattepligtig offentlig hjælp | 2.429 | 1.699 | 2.045 | 1.867 | 667 | 119 | 8.826

Anm.: Alderen er hvert år opgjort pr. 31. december

Kilde: Grønlands Statistik

Oversigt 5.5. Modtagere af arbejdsmarkedsydelser i 2013

| 15-29 år | 30-39 år | 40-49 år | 50-64 år | 65 år + | Uoplyst | I alt
Arbejdsmarkedsydelse ved ledighed | 384 | 327 | 453 | 512 | .. | - | 1.676
Arbejdsmarkedsydelse ved hjemsendelse | 224 | 138 | 229 | 197 | .. | - | 788
Arbejdsmarkedsydelse ved sygdom | 227 | 203 | 395 | 525 | 16 | - | 1.366

Note: Når antallet af personer er 5 eller mindre i rækkerne i alt og Uoplyst under aldersgrupperne, vises de som .. (2 prikker) af hensyn til diskretion.

Og når antallet af personer er over 5 personer, lægges de sammen under Uoplyst-rækken.

Anm.: Alderen er hvert år opgjort pr. 31. december

Kilde: Grønlands Statistik

Oversigt 5.6. Udbetalte beløb til arbejdsmarkedsydelser i 2013

| 15-29 år | 30-39 år | 40-49 år | 50-64 år | 65 år + | Uoplyst | I alt
| 1.000 kr.
Arbejdsmarkedsydelse ved ledighed | 3.860 | 4.001 | 5.963 | 7.120 | 32 | - | 20.976
Arbejdsmarkedsydelse ved hjemsendelse | 1.756 | 1.245 | 2.408 | 2.392 | 30 | - | 7.831
Arbejdsmarkedsydelse ved sygdom | 1.477 | 1.769 | 3.366 | 4.876 | 201 | - | 11.689

Anm.: Alderen er hvert år opgjort pr. 31. december

Kilde: Grønlands Statistik

Oversigt 5.7. Modtagere af barselsdagpenge i 2013

| 15-29 år | 30-39 år | 40-49 år | 50-64 år | 65 år + | Uoplyst | I alt
Barselsdagpenge | 861 | 363 | 69 | 11 | - | .. | 1.304

Note: Når antallet af personer er 5 eller mindre i rækkerne i alt og Uoplyst under aldersgrupperne, vises de som .. (2 prikker) af hensyn til diskretion.

Og når antallet af personer er over 5 personer, lægges de sammen under Uoplyst-rækken.

Anm.: Alderen er hvert år opgjort pr. 31. december

Kilde: Grønlands Statistik

Oversigt 5.8. Udbetalte beløb til barselsdagpenge i 2013

| 15-29 år | 30-39 år | 40-49 år | 50-64 år | 65 år + | Uoplyst | I alt
| 1.000 kr.
Barselsdagpenge | 21.891 | 9.107 | 1.208 | 52 | - | 18 | 32.276

Anm.: Alderen er hvert år opgjort pr. 31. december

Kilde: Grønlands Statistik

Oversigt 5.9. Modtagere af førtids- og alderspension i 2013

| 15-29 år | 30-39 år | 40-49 år | 50-64 år | 65 år + | Uoplyst | I alt
Førtidspension, grundbeløb | 141 | 199 | 566 | 1.702 | 154 | - | 2.762
Førtidspension, lommepenge | 38 | 31 | 32 | 75 | 10 | .. | 186
Førtidspension, børnetillæg | 268 | 12 | 22 | 15 | - | 373 | 690
Førtidspension, personligt tillæg | 56 | 100 | 253 | 701 | 105 | .. | 1.215
Alderspension, grundbeløb | - | - | .. | .. | 3.595 | - | 3.595
Alderspension, lommepenge | - | - | - | - | 445 | - | 445
Alderspension, børnetillæg | 18 | - | - | - | .. | 7 | 25
Alderspension, rådighedsbestemte tillæg | .. | - | .. | 16 | 424 | 8 | 448
Alderspension, personligt tillæg | 6 | .. | 16 | 24 | 855 | .. | 901

Note: Når antallet af personer er 5 eller mindre i rækkerne i alt og Uoplyst under aldersgrupperne, vises de som .. (2 prikker) af hensyn til diskretion.

Og når antallet af personer er over 5 personer, lægges de sammen under Uoplyst-rækken.

Kilde: Grønlands Statistik

Oversigt 5.10. Udbetalte beløb til førtids- og alderspension i 2013

| 15-29 år | 30-39 år | 40-49 år | 50-64 år | 65 år + | Uoplyst | I alt
| 1.000 kr.
Førtidspension, grundbeløb | 14.177 | 18.403 | 51.364 | 146.151 | 7.279 | - | 237.374
Førtidspension, lommepenge | 701 | 627 | 596 | 1.249 | 151 | 10 | 3.334
Førtidspension, børnetillæg | 2.959 | 239 | 324 | 190 | - | 4.466 | 8.178
Førtidspension, personligt tillæg | 296 | 954 | 2.398 | 5.956 | 918 | 46 | 10.568
Alderspension, grundbeløb | - | - | 53 | 129 | 361.867 | - | 362.049
Alderspension, lommepenge | - | - | - | - | 9.362 | - | 9.362
Alderspension, børnetillæg | 169 | - | - | - | 24 | 51 | 244
Alderspension, rådighedsbestemte tillæg | 3 | - | 13 | 54 | 2.848 | 3 | 2.921
Alderspension, personligt tillæg | 30 | 8 | 71 | 44 | 5.485 | - | 5.638

Kilde: Grønlands Statistik

Oversigt 5.11. Modtagere opgjort på ydelsestype og køn i 2013

| Mænd | Kvinder | I alt
Offentlig hjælp | 4.678 | 4.008 | 8.686
Arbejdsmarkedsydelse | 1.712 | 1.605 | 3.317
Barselsdagpenge | 283 | 1.025 | 1.308
Førtidspension | 1.521 | 1.391 | 2.912
Alderspension | 1.947 | 2.002 | 3.949

Kilde: Grønlands Statistik

Oversigt 5.12. Udbetalte beløb opgjort på ydelsestype og køn i 2013

| Mænd | Kvinder | I alt
| 1.000 kr.
Offentlig hjælp | 75.669 | 80.530 | 156.199
Arbejdsmarkedsydelse | 22.963 | 17.533 | 40.496
Barselsdagpenge | 1.897 | 30.379 | 32.276
Førtidspension | 137.507 | 121.947 | 259.454
Alderspension | 182.711 | 197.503 | 380.214

Kilde: Grønlands Statistik

Afsnittene Sundhedsvæsnet, Landslægeembedet, Tandpleje, Forebyggende opgaver, Indsats på alkoholområdet og Smitsomme sygdomme i 2014 statistisk årbog udkommer d. 16. oktober 2014

Sundhedsvæsnet

Departementet for Sundhed og Infrastruktur, med medlem af Naalakkersuisut for Sundhed og Infrastruktur i spidsen, er øverste politiske og administrative myndighed for sundhedsområdet.

Sundhedsvæsnets ydelser er gratis for personer, der er tilmeldt det grønlandske folkeregister og bosiddende inden for den kommunale inddeling.

Sundhedsregioner

Det grønlandske sundhedsvæsen består af 5 sundhedsregioner og herunder med tilhørende bygder.

·         Qeqqa, Sisimiut og Maniitsoq

·         Disko, Aasiaat, Kangaatsiaq, Qeqertarsuaq og Qasigiannguit

·         Sundhedsregion Avannaa, Uummannaq, Upernavik og Qaanaaq

·         Sundhedsregion Sermersooq, Nuuk, Paamiut/Ivittuut, Tasiilaq og Illoqqortoormiut

·         Sundhedsregion Kujataa, Qaqortoq, Nanortalik og Narsaq

Se nærmere om Departementet for Sundhed og Infrastruktur samt Styrelsen for Sundhed og Forebyggelse på adressen: www.naalakkersuisut.gl

Figur 6.1. Normeringer i Sundhedsvæsenet samt syge- og sundhedsplejen

Noter: 1) Plejepersonale: Chefsygeplejerske, forstander, viceforstander, afdelingssygeplejerske, hjemmesygeplejerske, sundhedsplejerske, 1. assistent, fødselshjælper, jordemoder, sygeplejersker, sundhedsmedhjælper, sundhedsassistenter, sundhedshjælper, socialhjælpere og årskurser. 2) Andet faglært personale: Bioanalytikere, fysioterapeuter etc. samt personale inden for teknik, service- og støttefunktioner samt administration. 3) Ufaglært personale: timelønnede og bygdesundhedsarbejdere.

Kilde: Departementet for Sundhed og Infrastruktur

Årsværk af stillinger i Sundhedsvæsenet og syge- og Sundhedsplejen kan ses i tabel 5.

Dronning Ingrids Hospital

Dronning Ingrids Hospital er Grønlands landshospital. Dronning Ingrids hospital er opdelt i 5 områder:

·         Et medicinsk område

·         Et psykiatrisk område

·         Et driftsområde

·         Et kirurgisk område

·         Et akutområde

Se mere om Dronning Ingrids Hospital på adressen: http://www.peqqik.gl/da/Sundhedsreformen/DIH.aspx

Figur 6.2. Gennemsnitlige sengedage på Dronning Ingrids Hospital fordelt på afsnit og køn for 2011

Kilde: Departementet for Sundhed og Infrastruktur

Figur 6.3. Gennemsnitlige sengedage fra samtlige sygehuse fordelt på alder og køn for 2011

Kilde: Departementet for Sundhed og Infrastruktur

Det grønlandske Patienthjem

Det grønlandske patienthjem i København, Kalaallit Peqqissartut Illuat benyttes som transithjem for patienter henvist til ambulante undersøgelser og behandling i Danmark. Sundhedsvæsenets brug af danske sygehuse, fremgår af tabel 8.

Læs mere om patienter på sygehuse på www.peqqik.gl

Figur 6.4. Antal evakueringer

Anm.: Tal hentet fra Grønlands Selvstyrets Finanslov

Kilde: Grønlands Selvstyre og Grønlands Statistik

Dette afsnit vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Landslægeembedet:

·         overvåger sundhedstilstanden i Grønland

·         følge udviklingen i forhold, der har betydning for sundheden

·         fører tilsyn med sundhedsvæsenet

·         yder sundhedsfaglig rådgivning til Grønlands Selvstyre

·         indsamler og bearbejder medicinalstatistiske oplysninger

·         foretager sundhedsfaglig vurdering i miljøsager

·         bistår rets- og politimyndigheder efter behov

·         varetager den indledende sagsbehandling af klager fra patienter på vegne af Sundhedsvæsnets Patientklagenævn.

Læs mere om Landslægeembedet på: www.naalakkersuisut.gl

Dette afsnit vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Tandpleje

I hver by findes en tandklinik, om end der i Qaanaaq og Illoqqortoormiut kun er tandlægebetjening en del af året. De fleste bygder betjenes med transportabelt udstyr, der kan opstilles i skolen eller på sygeplejestationen, mens der i enkelte bygder forefindes tandklinikker i bygdekonsultationerne. I alle distrikter ledes tandplejen af en chefdistriktstandlæge. Tandområdet er ikke omfattet af Sundhedsreformen.

Årsværk for stillinger i tandplejen kan ses under tabel 10.

Figur 8.1. Normeringer i tandplejen i årsværk

Note 1) Tandlæger: Distriktstandlæge, assisterende tandlæger, hospitalsodontolog.

Kilde: Departement for Sundhed og Infrastruktur

Dette afsnit vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Kost og bevægelse i samarbejde med Ernærings- og Motionsrådet

PAARISA-netværket arbejder med forebyggende og sundhedsfremmende indsatser med fokus på bl.a. kost og bevægelse. Dette sker i et tæt samarbejde med Ernærings- og Motionsrådet, som Departementet for Sundhed og Infrastruktur har sekretariatsfunktion for. Lokale forebyggelsesudvalg har til opgave at styrke arbejdet omkring forebyggelse og sundhedsfremmende arbejde i kommunerne. I de fleste kommuner er der ansat en forebyggelseskonsulent. PAARISA-netværket stiller sundhedspædagogisk konsulentbistand til rådighed for kommunen og forebyggelseskonsulenten i forbindelse med lokale aktiviteter og handlingsplaner for at styrke den sundhedsfremmende og forebyggende indsats.

Forebyggelse af rygning

Selvstyret har ønsket at markere, at de offentlige arbejdspladser skal gå foran i bekæmpelsen af rygning. Efter den nyeste Inatsisartutslov og reviderede Inatsisartutsforordning er rygning ikke tilladt, hverken indendørs eller udendørs ved og i folkeskoler, sportshaller, svømmehaller samt i dag- og døgninstitutioner for børn og unge. Desuden blev det forbudt at sælge tobaksvarer til personer, der er under 18 år, og vedtaget at salget kun må ske ved personlig betjening.

Figur 9.1. Forbrug af cigaretter

Anm.: Figuren viser antal cigaretter pr. uge pr. person over 14 år. Grønland = Import. Salg = Indenlandsk salg. Forbrug = Indenlandsk salg, plus grænsehandel.

Kilde: Skattestyrelsen, Danmarks Statistik og Grønlands Statistik

Det samlede forbrug af cigaretter kan ses på tabel 11.

Dette afsnit vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Indsats på alkoholområdet

Ved Landtingslov nr. 11 af 11. november 2000 om salg og udskænkning af alkoholholdige drikke kapitel 5 § 15 omhandlende nedsættelse af Alkohol - og Narkotikarådet, er der opstillet følgende:

Rådet er et rådgivende organ indenfor forebyggelse, sundhedsfremme, kontrol og behandling. Rådet skal følge udviklingen inden for områderne misbrug af alkohol, narkotika og lignende stoffer.

Rådet skal tillige fungere som rådgivende organ for Naalakkersuisut og for de involverede Naalakkersuisoqarfiit med følgende opgaver:

·         Opstiller forslag til mål og strategier for den samlede indsats inden for misbrugsområdet.

·         Pege på forskningsmuligheder- og behov.

·         Bidrage til indsamling, koordinering og formidling af informationer og ekspertise.

·         Årligt at udarbejde en rapport/beretning til Naalakkersuisut om udviklingen på alkohol- og narkotikaområdet, herunder bidrage med anbefalinger til initiativer, der forebygger eller nedbringer misbruget af alkohol og narkotiske stoffer.

·         Afgiver høringssvar i forbindelse med relevante offentlige høringer.

Alkohol og hash er de store udfordringer for folkesundheden, hvorfor områderne indgår som en del af folkesundhedsprogrammet Inuuneritta II. I Inuuneritta II beskrives det, hvordan der skal arbejdes med misbrugsområdet strukturelt, forebyggelsesmæssigt, tidligt opsporende og behandlingsmæssigt.

Målet er at forebygge:

·         At børn og unge starter et misbrug

·         At begrænse synligheden af påvirkede voksne

·         At reducere hash og alkoholforbruget

Se mere om Inuuneritta II på hjemmeside: www.peqqik.gl

Figur 10.1. Forbrug af Alkohol

Anm.: Figuren viser antal genstande pr. uge pr. person over 14 år. Grønland = Import. Salg = Indenlandsk salg. Forbrug = Indenlandsk salg plus grænsehandel.

Kilde: Skattestyrelsen, Grønlands Statistik og Danmarks Statistik

Det samlede forbrug af alkohol kan ses på tabel 11.

Behandling mod misbrug af alkohol og hash

Sundhedsvæsenet yder et offentligt misbrugsbehandlingstilbud, hvortil kommunerne visiterer borgere til behandling.

I 2012 overgik alkoholbehandlingen til Katsorsaavik Nuuk A/S, efter i årevis at have været varetaget af Qaqiffik i hhv. Ilulissat og Nuuk.

Se mere om Katsorsaavik på denne hjemmeside: www.katsorsaavik.gl

Dette afsnit vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Forebyggelse af selvmord

I 2007 etableredes en telefonrådgivning for mennesker i personlig krise, Attavik 146. Det er en gratis, anonym og landsdækkende telefonrådgivning.

PAARISA-netværket indgår i et tæt samarbejde med kommunerne om forebyggelse af selvmord og afholder kurser for fagpersoner i selvmordsforebyggelse. I samarbejde med professionelle samarbejdspartnere producerer PAARISA-netværket landsdækkende TV og radiokampagner om selvmord og selvmordsforebyggelse.

Statens Institut for Folkesundhed har i 2011 gennemført undersøgelsen â€Unges Trivsel i Grønlandâ€. Resultaterne fra undersøgelsen er publiceret i â€Det Svære Ungdomslivâ€, der kan hentes på www.si-folkesundhed.dk

Figur 11.1. Selvmord i Grønland

Kilde: Landslægeembedet i Grønland

Dette afsnit vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Aborter

Antal af legale aborter og abortkvient pr. 1.000 kvinder, siden 1977 fremgår af tabel 13 og tabel 14.

Figur 12.1. Abortkvotient pr. 1.000 kvinder, opgjort i alder

Anm. Evt. aborter blandt 12-13 årige er medtaget i tallene for de 14-15 årige. Der foreligger ingen nye tal fra Landslægeembedet for 2011 og 2012.

Kilde: Landslægeembedet i Grønland og Grønlands Statistik

Dette afsnit vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Smitsomme sygdomme

Figur 13.1. Nye registrerede gonoré og chlamydia tilfælde i Grønland

Anm.: Der foreligger ingen nye tal fra Landslægeembedet for 2011 og 2012.

Kilde: Landslægeembedet i Grønland

Figur 13.2. Nye registrerede HIV positive

Anm.: Der foreligger ingen nye tal fra Landslægeembedet for 2011 og 2012

Kilde: Landslægeembedet i Grønland

Figur 13.3 Nye registrerede tuberkulosetilfælde

Anm.: Der foreligger ingen nye tal fra Landslægeembedet for 2011 og 2012

Kilde: Landslægeembedet i Grønland

Tabel 1. Antal modtagere af sociale ydelser efter hovedtype og distrikt for året 2013

Befolkningen

på 15 år og derover

pr. 31. december 2013

Sociale

ydelser,

samlet

opgørelse

Offentlig

hjælp, i alt

Arbejds-

markeds-

ydelse, i alt

Dagpenge ved barsel, i alt

Førtids-

pension,

i alt

Alders-

pension,

i alt

Nanortalik | 1.476 | 720 | 398* | 129 | 54 | * | 217
Qaqortoq | 2.717 | 1.042 | 613* | 174 | 90 | * | 285
Narsaq | 1.439 | 693 | 373* | 181 | 55 | * | 221
Paamiut | 1.312 | 860 | 475 | 202 | 48 | 131 | 188
Nuuk | 13.694 | 3.644 | 1.860 | 501 | 362 | 636 | 682
Maniitsoq | 2.510 | 1.179 | 494 | 235 | 115 | 201 | 305
Sisimiut | 4.901 | 1.732 | 721 | 369 | 202 | 231 | 429
Kangaatsiaq | 894 | 544 | 330 | 82 | 28 | 85 | 82
Aasiaat | 2.629 | 1.177 | 470 | 255 | 67 | 231 | 304
Qasigiannguit | 986 | 532 | 228 | 144 | 18 | 60 | 145
Ilulissat | 3.847 | 1.682 | 792 | 429 | 82 | 270 | 381
Qeqertarsuaq | 717 | 399 | 191 | 36 | 15 | 88 | 128
Uummannaq | 1.745 | 887 | 515 | 211 | 41 | 121 | 183
Upernavik | 2.063 | 953 | 497 | 188 | 56 | 176 | 179
Qaanaaq | 590 | 408 | 286 | 37 | 22 | 59 | 62
Ammassalik | 2.146 | 1.137 | 725 | 145 | 58 | 183 | 147
Illoqortoormiut | 329 | 197 | 103 | 31 | 29 | 30 | 33
Kommune Kujalleq |  | 479 | 16* |  |  | 473* |

Note: * I Kommune Kujalleq's kontoplan for 2013 er disse ydelser konteret på en fælles konto. De kan derfor ikke fordeles på distrikter, men er anført i kategorien "Kommune Kujalleq".

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 2. Udbetalte beløb i sociale ydelser efter hovedtype og distrikt for året 2013

Befolkningen

på 15 år og derover

pr. 31. december 2013

Sociale

ydelser,

samlet

opgørelse

Offentlig

hjælp, i alt

Arbejds-

markeds-

ydelse, i alt

Dagpenge ved barsel, i alt

Førtids-

pension,

i alt

Alders-

pension,

i alt

| 1.000 kr.
Nanortalik | 1.476 | 28.865 | *5.231 | 2.228 | 970 | * | 20.436
Qaqortoq | 2.717 | 41.292 | *10.564 | 2.492 | 2.423 | * | 25.813
Narsaq | 1.439 | 29.193 | *5.728 | 2.039 | 936 | * | 20.490
Paamiut | 1.312 | 37.669 | 6.328 | 1.950 | 719 | 10.777 | 17.894
Nuuk | 13.694 | 182.834 | 44.742 | 7.153 | 8.523 | 55.827 | 66.590
Maniitsoq | 2.510 | 57.106 | 6.956 | 3.106 | 1.975 | 16.276 | 28.792
Sisimiut | 4.901 | 85.332 | 12.842 | 4.395 | 3.832 | 22.072 | 42.191
Kangaatsiaq | 894 | 20.264 | 3.491 | 862 | 1.000 | 7.510 | 7.401
Aasiaat | 2.629 | 59.736 | 6.527 | 3.048 | 2.068 | 20.499 | 27.594
Qasigiannguit | 986 | 21.975 | 2.308 | 1.113 | 479 | 4.747 | 13.329
Ilulissat | 3.847 | 80.374 | 12.227 | 4.975 | 2.938 | 22.516 | 37.717
Qeqertarsuaq | 717 | 22.301 | 2.146 | 463 | 575 | 7.238 | 11.880
Uummannaq | 1.745 | 37.520 | 5.799 | 2.406 | 1.187 | 10.424 | 17.704
Upernavik | 2.063 | 43.083 | 6.425 | 2.062 | 1.744 | 14.892 | 17.961
Qaanaaq | 590 | 15.807 | 4.242 | 407 | 629 | 5.303 | 5.226
Ammassalik | 2.146 | 55.681 | 18.098 | 1.466 | 1.454 | 19.710 | 15.493
Illoqortoormiut | 329 | 10.099 | 2.455 | 335 | 826 | 2.769 | 3.713
Kommune Kujalleq |  | 39.750 | *221 |  |  | *39.529 |

Note: * I Kommune Kujalleq's kontoplan for 2013 er disse ydelser konteret på en fælles konto. De kan derfor ikke fordeles på distrikter, men er anført i kategorien "Kommune Kujalleq".

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 3. Antal modtagere af sociale ydelser efter ydelsestype og kommune for året 2013

| Kommune Kujalleq | Kommuneqarfik Sermersooq | Qeqqata Kommunia | Qaasuitsup Kommunia | Total
Befolkningen fra 15 år og                 derover pr. 31. december 2013 | 5.632 | 17.493 | 7.411 | 13.471 | 44.007
Sociale ydelser, samlet opgørelse | 2.770 | 5.750 | 2.897 | 6.436 | 17.853
Offentlig hjælp, i alt | 1.327 | 3.094 | 1.209 | 3.218 | 8.848
- Skattepligtig hjælp | 1.243 | 2.891 | 1.175 | 3.076 | 8.385
- Ikke skattepligtig hjælp | 219 | 693 | 113 | 532 | 1.557
Arbejdsmarkedsydelse i alt | 481 | 878 | 603 | 1.369 | 3.331
- Ledighed | 346 | 511 | 473 | 394 | 1.688
- Hjemsendelse | .. | - | - | 788 | 790
- Sygdom | 182 | 429 | 242 | 514 | 1.367
Dagpenge ved barsel, i alt | 195 | 497 | 314 | 328 | 1.334
Førtidspension, i alt | 473 | 972 | 430 | 1.073 | 2.948
- Grundbeløb | 446 | 913 | 408 | 1029 | 2.796
- Lommepenge | 39 | 74 | 25 | 53 | 191
- Børnetillæg | 111 | 205 | 118 | 265 | 699
- Personligt tillæg | 150 | 357 | 162 | 551 | 1.220
Alderspension, i alt | 721 | 1.048 | 734 | 1.459 | 3.962
- Grundbeløb | 651 | 982 | 662 | 1.315 | 3.610
- Lommepenge | 89 | 83 | 87 | 186 | 445
- Børnetillæg | 8 | 10 | .. | .. | 25
- Rådighedsbestemt tillæg | 89 | 286 | - | 73 | 448
- Personligt tillæg | 80 | 88 | 225 | 512 | 905

Note: Pr. 31. december 2013 boede der 231 personer fra 15 år og opefter udenfor den kommunale inddeling i Grønland. Det samlede antal personer fra 15 år og opefter var på 44.238.

Kilde: Grønlands Statistik

Tabel 4. Udbetalte beløb til sociale ydelser efter ydelsestype og kommune for året 2013

| Kommune Kujalleq | Kommuneqarfik Sermersooq | Qeqqata Kommunia | Qaasuitsup Kommunia | Total
Befolkningen fra 15 år og            derover pr. 31. december 2013 | 5.632 | 17.493 | 7.411 | 13.471 | 44.007
| 1.000 kr.
Sociale ydelser, samlet opgørelse | 138.959 | 286.281 | 142.438 | 300.988 | 868.666
Offentlig hjælp, i alt | 21.614 | 71.623 | 19.798 | 43.164 | 156.199
- Skattepligtig hjælp | 20.051 | 68.101 | 19.349 | 39.871 | 147.375
- Ikke skattepligtig hjælp | 1.563 | 3.522 | 449 | 3.293 | 8.827
Arbejdsmarkedsydelse i alt | 6.758 | 10.905 | 7.500 | 15.333 | 40.496
- Ledighed | 5.280 | 6.549 | 5.321 | 3.826 | 20.976
- Hjemsendelse | - | - | - | 7.831 | 7.831
- Sygdom | 1.478 | 4.356 | 2.179 | 3.676 | 11.689
Dagpenge ved barsel, i alt | 4.329 | 11.521 | 5.807 | 10.620 | 32.277
Førtidspension, i alt | 39.529 | 88.543 | 38.348 | 93.059 | 259.479
- Grundbeløb | 36.721 | 82.079 | 34.659 | 83.939 | 237.398
- Lommepenge | 646 | 1.221 | 465 | 1.003 | 3.335
- Børnetillæg | 1.248 | 2.268 | 1.299 | 3.364 | 8.179
- Personligt tillæg | 914 | 2.975 | 1.926 | 4.753 | 10.568
Alderspension, i alt | 66.728 | 103.690 | 70.984 | 138.812 | 380.214
- Grundbeløb | 63.960 | 99.261 | 66.975 | 131.853 | 362.049
- Lommepenge | 1.799 | 1.698 | 1.886 | 3.980 | 9.363
- Børnetillæg | 90 | 85 | 24 | 45 | 244
- Rådighedsbestemt tillæg | 442 | 2.256 | - | 224 | 2.922
- Personligt tillæg | 438 | 391 | 2.099 | 2.710 | 5.638

Note: Pr. 31. december 2013 boede der 231 personer fra 15 år og opefter udenfor den kommunale inddeling i Grønland. Det samlede antal personer fra 15 år og opefter var på 44.238.

Kilde: Grønlands Statistik

Denne tabel vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Tabel 5. Normeringer i Sundhedsvæsenet og syge- og sundhedsplejen, 2012

| Stillinger i alt |  Læger | Plejepersonale 2) | Andet faglært personale 3) |  Ufaglært personale 4)
I alt | 1.074,2 | 96,9 | 451,2 | 387,4 | 138,8
Administration 1) | 15,9 | 1,0 | 1,0 | 12,2 | 1,8
Dronning Ingrids Hospital | 439,5 | 45,5 | 205,5 | 156,1 | 32,5
Nanortalik | 25,9 | 0,7 | 12,4 | 7,3 | 5,5
Qaqortoq | 48,1 | 3,6 | 17,1 | 19,0 | 8,4
Narsaq | 32,7 | 1,8 | 14,7 | 12,5 | 3,7
Paamiut | 28,6 | 1,2 | 6,8 | 12,1 | 8,4
Nuuk | 53,8 | 12,8 | 36,9 | 4,0 | 0,1
Maniitsoq | 47,3 | 1,2 | 19,5 | 14,8 | 11,8
Sisimiut | 74,1 | 6,2 | 32,5 | 23,9 | 11,6
Aasiaat-Kangaatsiaq | 71,1 | 5,5 | 23,6 | 29,8 | 12,2
Qasigiannguit | 19,1 | 1,2 | 6,7 | 6,8 | 4,3
Ilulissat | 69,4 | 5,0 | 26,4 | 25,7 | 12,3
Qeqertarsuaq | 12,9 | 1,4 | 3,7 | 6,8 | 1,0
Uummannaq | 34,6 | 2,1 | 10,8 | 12,4 | 9,4
Upernavik | 30,8 | 2,7 | 9,3 | 13,4 | 5,5
Qaanaaq | 12,5 | 0,9 | 4,0 | 5,4 | 2,2
Ammassalik | 50,1 | 3,4 | 18,0 | 22,6 | 6,2
Illoqqortoormiut | 7,7 | 0,7 | 2,3 | 2,7 | 1,9

Noter: 1) Tallene for Administration: Departementet for Sundhed og Styrelsen for Sundhed og Forebyggelse er årsværk. 2) Plejepersonale: Chefsygeplejerske, forstander, viceforstander, afdelingssygeplejerske, hjemmesygeplejerske, sundhedsplejerske, 1. assistent, fødselshjælper, jordemoder, sygeplejersker, sundhedsmedhjælper, sundhedsassistenter, sundhedshjælper, socialhjælpere og årskurser. 3) Andet faglært personale: Bioanalytikere, fysioterapeuter etc. samt personale inden for teknik, service- og støttefunktioner samt administration. 4) Ufaglært personale: timelønnede og bygdesundhedsarbejdere.

Kilde: Departementet for Sundhed

Denne tabel vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Tabel 6. Indlæggelser og sengedage fordelt på sygehuse

| Indlæggelser |  |  | Sengedage |  |  | Gennemsnitlige sengedage
| 2010 | 2011 | 2012 |  | 2010 | 2011 | 2012 |  | 2010 | 2011 | 2012
I alt | 15.414 | 15.039 | 14.226 |  | 89.325 | 94.073 | 85.275 |  | 5,8 | 6,3 | 6,0
Nanortalik |      466 |      433 |      344 |  |    1.548 |    1.666 |    1.164 |  | 3,3 | 3,8 | 3,4
Qaqortoq |      734 |      575 |      518 |  |    2.436 |    2.632 |    2.412 |  | 3,3 | 4,6 | 4,7
Narsaq |      375 |      396 |      424 |  |    1.400 |    1.294 |    1.572 |  | 3,7 | 3,3 | 3,7
Paamiut |      396 |      264 |      164 |  |    1.569 |    1.232 |    1.010 |  | 4,0 | 4,7 | 6,2
Nuuk |    6.484 |    6.581 |    6.303 |  |  51.998 |  56.677 |  53.603 |  | 8,0 | 8,6 | 8,5
Maniitsoq |      743 |      656 |      522 |  |    3.053 |    3.778 |    2.301 |  | 4,1 | 5,8 | 4,4
Sisimiut |    1.009 |      979 |      971 |  |    3.361 |    5.087 |    3.595 |  | 3,3 | 5,2 | 3,7
Aasiaat |      856 |      895 |      866 |  |    4.155 |    3.443 |    3.040 |  | 4,9 | 3,8 | 3,5
Qasigiannguit |      254 |      189 |      226 |  |       758 |       757 |    1.314 |  | 3,0 | 4,0 | 5,8
Ilulissat |    1.029 |      859 |    1.117 |  |    3.771 |    3.082 |    3.331 |  | 3,7 | 3,6 | 3,0
Qeqertarsuaq |      131 |        99 |        62 |  |       553 |       357 |       161 |  | 4,2 | 3,6 | 2,6
Uummannaq |      795 |      612 |      784 |  |    4.479 |    2.716 |    3.730 |  | 5,6 | 4,4 | 4,8
Upernavik |      588 |      915 |      574 |  |    3.285 |    5.064 |    3.036 |  | 5,6 | 5,5 | 5,3
Qaanaaq |      189 |      182 |        -   |  |       836 |       391 |         -   |  | 4,4 | 2,1 |         -  
Ammassalik |    1.235 |    1.404 |    1.328 |  |    5.840 |    5.879 |    4.897 |  | 4,7 | 4,2 | 3,7
Illoqqortoormiut |      130 |        -   |        23 |  |       283 |         18 |       109 |  | 2,2 |         -   | 4,7

Der foreligger ingen tal for Qaanaaq vedr. 2012 og ingen for Illoqqortoormiut vedr. indlæggelser for 2011

Kilde: Styrelse for Sundhed og Forebyggelse

Denne tabel vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Tabel 7. Indlæggelser og sengedage fordelt på byer, køn og alder, 2011

| Indlæggelser |  |  | Sengedage |  |  | Gennemsnitlige sengedage
| I alt | Kvinder | Mænd |  | I alt | Kvinder | Mænd |  | I alt | Kvinder | Mænd
Dronning Ingrids Hospital
I alt |    6.581 |  3.983 |  2.598 |  |  49.230 |  28.332 |  20.898 |  |    7,5 |      7,1 |    8,0
Medicinsk |    2.160 |   1.045 |   1.115 |  |  19.850 |   10.588 |     9.262 |  |    9,2 |     10,1 |    8,3
Kirurgisk |    4.260 |   2.881 |   1.379 |  |  25.124 |   15.755 |     9.369 |  |    5,9 |       5,5 |    6,8
Psykiatrisk |       161 |        57 |      104 |  |    4.256 |     1.989 |     2.267 |  |  26,4 |     34,9 |  21,8
I byerne
Nanortalik 1) |       433 |      282 |      151 |  |    1.666 |        742 |        924 |  |    3,8 |       2,6 |    6,1
Qaqortoq |       575 |      372 |      203 |  |    2.632 |     1.285 |     1.347 |  |    4,6 |       3,5 |    6,6
Narsaq |       396 |      273 |      123 |  |    1.294 |        907 |        387 |  |    3,3 |       3,3 |    3,1
Paamiut |       264 |      175 |        89 |  |    1.232 |        535 |        697 |  |    4,7 |       3,1 |    7,8
Maniitsoq |       656 |      412 |      244 |  |    3.779 |     2.203 |     1.576 |  |    5,8 |       5,3 |    6,5
Sisimiut |       979 |      651 |      328 |  |    5.156 |     3.058 |     2.098 |  |    5,3 |       4,7 |    6,4
Aasiaat |       895 |      609 |      286 |  |    3.449 |     2.320 |     1.129 |  |    3,9 |       3,8 |    3,9
Qasigiannguit |       189 |      120 |        69 |  |       757 |        393 |        364 |  |    4,0 |       3,3 |    5,3
Ilulissat |       859 |      555 |      304 |  |    3.082 |     1.984 |     1.098 |  |    3,6 |       3,6 |    3,6
Qeqertarsuaq |         99 |        60 |        39 |  |       358 |        147 |        211 |  |    3,6 |       2,5 |    5,4
Uummannaq |       612 |      373 |      239 |  |    2.748 |     1.750 |        998 |  |    4,5 |       4,7 |    4,2
Upernavik |       915 |      648 |      267 |  |    5.064 |     3.331 |     1.733 |  |    5,5 |       5,1 |    6,5
Qaanaaq |       182 |      117 |        65 |  |       391 |        174 |        217 |  |    2,1 |       1,5 |    3,3
Tasiilaq |    1.404 |      948 |      456 |  |    5.879 |     3.757 |     2.122 |  |    4,2 |       4,0 |    4,7
Illoqqortoormiut |          -   |        -   |        -   |  |         18 |           8 |          10 |  |      -   |        -   |     -  
Hele Grønland i alt |  15.039 |  9.578 |  5.461 |  |  86.735 |  50.926 |  35.809 |  |    5,8 |      5,3 |    6,6
Fordelt på aldersgrupper
0-1 år |       903 |      392 |      511 |  |    4.578 |     1.856 |     2.722 |  |    5,1 |       4,7 |    5,3
1-14 år |    1.003 |      419 |      584 |  |    4.001 |     1.847 |     2.154 |  |    4,0 |       4,4 |    3,7
15-64 år |  10.685 |   7.399 |   3.286 |  |  57.094 |   35.340 |   21.754 |  |    5,3 |       4,8 |    6,6
65+ |    2.448 |   1.368 |   1.080 |  |  21.062 |   11.883 |     9.179 |  |    8,6 |       8,7 |    8,5

Note 1) Indlæggelser og sengedags køn- og aldersfordeling for Nanortalik, Qaanaaq og Illoqqortoormiut er baseret på estimat for det gennemsnitslige køn-og alders fordeling for hele Grønlands totale indlæggelser. Der foreligger ingen tal for indlæggelser i Illoqqortoormiut for 2011.

Kilde: Departementet for Sundhed og Infrastruktur

Denne tabel vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Tabel 8. Sundhedsvæsenets brug af udvalgte danske sygehuse

| 1995 | 2000 | 2005 | 2010 | 2011 | 2012
Rigshospitalet |  |  |  |  |  |
Sengedagsforbrug | 9.457 | 10.441 | 6.578 | 7.027 | 7.036 | 6.244
Antal udskrevne | 1.168 | 1.071 | 1.008 | 1.058 | 1.031 | 1.083
Psykiatriske patienter |  |  |  |  |  |
Sengedagsforbrug | 8.915 | 5.473 | 4.833 | 6.480 | 6.403 | 6.479
Antal udskrevne | - | 22 | 17 | 18 | 18 | 18

Anm.: Tal hentet fra Grønlands Selvstyrets Finanslov

Kilde: Grønlands Selvstyre og Grønlands Statistik

Denne tabel vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Tabel 9. Døde efter dødsårsag

|  | 1995 | 2000 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010
Nr. | I alt | 474 | 452 | 469 | 440 | 453 | 424 | 442 | 504
1 | Infektionssygdomme (ekskl. tuberkulose) | 7 | 7 | 6 | 10 | 9 | 8 | 4 | 8
2 | Tuberkulose | 8 | 3 | 3 | 1 | 1 | 5 | 2 | 2
3 | Ondartet svulst i mundhule og spiserør | 15 | 10 | 15 | 12 | 12 | 10 | 19 | 20
4 | Ondartet svulst i mavesæk | 5 | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 | 8 | 4
5 | Ondartet svulst i tarme, undtagen endetarm | 10 | 11 | 8 | 11 | 13 | 9 | 9 | 13
6 | Ondartet svulst i endetarm | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | 3 | 5 | 3
7 | Ondartet svulst i strubehoved | 40 | 37 | 42 | 31 | 50 | 46 | 37 | 46
8 | Ondartet svulst i knogler og hud | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0
9 | Ondartet svulst i brystkirtel | 2 | 2 | 6 | 3 | 5 | 1 | 3 | 3
10 | Ondartet svulst i livmoderhals | 3 | 2 | 3 | 2 | 4 | 1 | 1 | 4
11 | Ondartet svulst i andre dele af livmoder | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
12 | Ondartet svulst i blærehalskirtel | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 1 | 1 | 2
13 | Ondartet svulst i andre lokalisationer | 20 | 32 | 41 | 37 | 30 | 28 | 34 | 40
14 | Ondartet svulst i lymfatiske og bloddannende væv | 4 | 2 | 3 | 3 | 2 | 3 | 2 | 7
15 | Godartede svulster og svulster uden specifikation | 4 | 8 | 6 | 6 | 0 | 6 | 1 | 3
16 | Endokrine lidelser og mangelsygdomme | 2 | 4 | 4 | 2 | 5 | 0 | 5 | 3
17 | Sukkersyge | 0 | 2 | 5 | 6 | 7 | 6 | 4 | 6
18 | Sygdomme i blod og bloddannende organer | 1 | 3 | 0 | 2 | 1 | 2 | 1 | 0
19 | Mentale lidelser | 11 | 13 | 18 | 6 | 17 | 19 | 14 | 21
20 | Hjernehindebetændelse | 3 | 2 | 3 | 1 | 2 | 2 | 0 | 1
21 | Sygdomme i nervesystem og sanseorganer | 3 | 5 | 9 | 5 | 5 | 5 | 12 | 10
22 | Gigtfeber og følgetilstande | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0
23 | Blodtryksforhøjelse | 1 | 6 | 4 | 5 | 5 | 4 | 5 | 6
24 | Forkalkningsbetingede hjertesygdomme | 33 | 27 | 35 | 35 | 30 | 36 | 17 | 25
25 | Andre hjertesygdomme | 33 | 34 | 26 | 24 | 23 | 24 | 15 | 24
26 | Karsygdomme i hjernen | 35 | 30 | 35 | 31 | 43 | 40 | 33 | 34
27 | Sygdomme i arterier, arterioler og kapillærer | 7 | 3 | 4 | 4 | 2 | 6 | 2 | 7
28 | Andre kredsløbssygdomme | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 | 3 | 1 | 0
29 | Akutte luftvejsinfektioner inkl. Influenza | 2 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1
30 | Lungebetændelse | 9 | 14 | 10 | 5 | 15 | 11 | 14 | 8
31 | Bronkitis | 32 | 22 | 19 | 21 | 20 | 19 | 24 | 23
32 | Andre sygdomme i åndedrætsorganer | 7 | 4 | 3 | 1 | 2 | 4 | 1 | 2
33 | Sygdomme i mundhule, spiserør og mavesæk | 5 | 5 | 3 | 2 | 5 | 3 | 8 | 2
34 | Sygdomme i lever og galdeveje | 3 | 6 | 3 | 6 | 3 | 4 | 6 | 2
35 | Andre sygdomme i fordøjelsesorganer | 5 | 7 | 4 | 8 | 11 | 8 | 9 | 11
36 | Nyrebetændelse | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 2
37 | Infektiøse nyresygdomme og sten i urinorganer | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0
38 | Andre sygdomme i urin- og kønsorganer samt brystkirtel | 3 | 1 | 4 | 6 | 7 | 2 | 3 | 6
39 | Svangerskabs- og fødselskomplikationer hos moder | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
40 | Sygdomme i hud, knogler og bindevæv | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 1 | 2 | 1
41 | Medfødte misdannelser i hjerte og kredsløbsorganer | 2 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0
42 | Andre medfødte misdannelser | 4 | 2 | 3 | 1 | 2 | 2 | 2 | 4
43 | Sygdomme hos nyfødte | 11 | 6 | 1 | 7 | 2 | 4 | 2 | 2
44 | Senilitet uden oplysning om sindssygdom | 11 | 6 | 6 | 11 | 2 | 11 | 10 | 10
45 | Symptomer og mangelfuldt definerede sygdomme | 9 | 9 | 13 | 23 | 19 | 10 | 14 | 18
46 | Færdselsulykker | 8 | 2 | 3 | 5 | 2 | 2 | 5 | 2
47 | Alle andre ulykker | 41 | 34 | 37 | 25 | 32 | 26 | 23 | 21
48 | Selvmord | 46 | 45 | 51 | 58 | 37 | 34 | 36 | 61
49 | Andre ydre årsager | 10 | 12 | 13 | 10 | 11 | 6 | 9 | 5
50 | Uoplyst | 14 | 22 | 4 | 3 | 9 | 5 | 34 | 31

Anm.: Der foreligger ingen nye tal for 2011 og 2012

Kilde: Landslægeembedet

Denne tabel vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Tabel 10. Normeringer i tandplejen i årsværk for 2012

| Normering i alt |  Tandlæger 2) |  Andet faglært     personale | Ufaglært personale
I alt | 134,7 | 21,8 | 82,7 | 30,3
Administration 1) | 2,0 | 1,0 | 1,0 |
Dronning Ingrids Hospital 3) | 0,0 |  |  |
Nanortalik | 6,3 | 1,0 | 4,2 | 1,1
Qaqortoq | 7,1 | 0,8 | 5,4 | 0,9
Narsaq | 3,7 | 0,9 | 2,0 | 0,8
Paamiut | 5,1 | 0,8 | 3,0 | 1,3
Nuuk | 37,2 | 8,3 | 25,8 | 3,0
Maniitsoq | 6,5 | 0,9 | 4,3 | 1,3
Sisimiut | 15,6 | 1,0 | 9,9 | 4,7
Kangaatsiaq | 2,5 | 0,5 | 1,0 | 1,0
Aasiaat | 10,2 | 1,0 | 4,6 | 4,6
Qasigiannguit | 3,6 | 0,7 | 2,0 | 0,9
Ilulissat | 12,4 | 1,0 | 7,4 | 4,1
Qeqertarsuaq | 4,4 | 1,0 | 3,0 | 0,4
Uummannaq | 5,2 | 0,8 | 2,2 | 2,3
Upernavik | 4,8 | 0,8 | 3,0 | 1,0
Qaanaaq | 1,3 | 0,4 | 0,5 | 0,4
Ammassalik | 6,8 | 0,9 | 3,4 | 2,5
Tidligere år
2011 | 135,2 | 28,2 | 79,6 | 27,4
2010 | 138,5 | 27,5 | 89,2 | 21,8
2009 | 132,8 | 30,6 | 77,4 | 24,8
2008 | 130,3 | 30,0 | 61,0 | 39,3
2007 | 131,3 | 25,0 | 79,4 | 18,3
2006 | 132,8 | 30,2 | 84,7 | 17,9
2005 | 140,2 | 33,7 | 95,9 | 10,6
2004 | 145,5 | 35,0 | 105,5 | 5,0
2003 | 146,0 | 35,0 | 107,5 | 3,5
2002 | 146,5 | 35,0 | 106,5 | 5,0
2001 | 147,8 | 34,0 | 110,8 | 3,0
2000 | 151,4 | 34,0 | 111,0 | 5,4
1999 | 149,3 | 33,0 | 111,0 | 5,3
1998 | 147,8 | 34,0 | 110,8 | 3,0
1997 | 150,3 | 32,5 | 113,0 | 4,8
1996 | 147,1 | 31,0 | 110,5 | 5,6
1995 | 147,6 | 31,0 | 110,0 | 6,6
1994 | 146,8 | 31,5 | 109,0 | 6,3
1993 | 144,8 | 31,5 | 107,0 | 6,3
1992 | 138,3 | 32,1 | 99,9 | 6,3

Cheftandlæge og KIG-faglig konsulent overgik fra daværende Kystledelse til Styrelsen for Sundhed og forebyggelse pr. 1. januar 2008. Noter: 1) Administration: Overtandlæge. 2) Tandlæger: Distriktstandlæge, assisterende tandlæger, hospitalsodontolog. 3) Tal vedr. 2012, foreligger ikke.

Kilde: Departement for Sundhed

Denne tabel vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Tabel 11. Forbrug af cigaretter og alkohol

| 2000 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
| 1.000 liter
I alt | 9.726 | 8.269 | 8.125 | 8.347 | 7.970 | 7.889 | 7.890 | 7.488 | 7.475
Øl | 8.887 | 7.219 | 7.146 | 7.280 | 7.196 | 6.999 | 7.077 | 6.711 | 6.675
Vin | 652 | 860 | 804 | 901 | 672 | 774 | 700 | 673 | 702
Spiritus | 187 | 191 | 175 | 166 | 102 | 115 | 113 | 104 | 98
| 1.000 liter ren alkohol
I alt | 550 | 515 | 498 | 512 | 453 | 459 | 454 | 430 | 428
Øl | 398 | 336 | 332 | 338 | 331 | 321 | 325 | 307 | 303
Vin | 79 | 106 | 100 | 111 | 83 | 95 | 87 | 84 | 88
Spiritus | 73 | 73 | 66 | 63 | 38 | 43 | 43 | 39 | 37
| 1.000 stk.
I alt | 111.650 | 97.132 | 93.897 | 94.799 | 73.084 | 67.743 | 72.271 | 65.374 | 68.582
Cigaretter | 111.280 | 96.731 | 93.577 | 94.436 | 72.835 | 67.534 | 72.093 | 65.172 | 68.346
Cerutter | 202 | 283 | 204 | 219 | 135 | 169 | 131 | 163 | 201
Cigarer | 169 | 118 | 117 | 144 | 113 | 41 | 47 | 39 | 34
Ugentligt forbrug pr. person over 14 år | Antal
Genstande | 17 | 15 | 15 | 15 | 13 | 14 | 13 | 13 | 12
Cigaretter | 52 | 44 | 42 | 42 | 33 | 30 | 32 | 28 | 30

Anm.: Forbruget af cigaretter og alkohol dækker reelt importen af cigaretter og alkohol. Middelbefolkning er benyttet. 1 genstand er defineret som 1,5 cl ren alkohol.

Kilde: Grønlands Statistik

Denne tabel vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Tabel 12. Selvmord i Grønland og Danmark fordelt på køn og årstal

| Grønland |  |  |  | Danmark |
| I alt | Mænd | Kvinder |  | I alt | Mænd | Kvinder
1990 | 66 | 58 | 8 |  | 1241 | 815 | 426
1991 | 45 | 37 | 8 |  | 1156 | 762 | 394
1992 | 53 | 48 | 5 |  | 1138 | 742 | 396
1993 | 47 | 33 | 14 |  | 1159 | 749 | 410
1994 | 53 | 48 | 5 |  | 996 | 679 | 317
1995 | 46 | 36 | 10 |  | 922 | 625 | 297
1996 | 50 | 38 | 12 |  | 874 | 613 | 261
1997 | 58 | 42 | 16 |  | 817 | 560 | 257
1998 | 56 | 48 | 8 |  | 760 | 544 | 216
1999 | 53 | 44 | 9 |  | 762 | 563 | 199
2000 | 44 | 32 | 12 |  | 729 | 533 | 196
2001 | 55 | 39 | 16 |  | 727 | 508 | 219
2002 | 49 | 37 | 12 |  | 723 | 538 | 185
2003 | 43 | 33 | 10 |  | 653 | 500 | 153
2004 | 50 | 40 | 10 |  | 691 | 499 | 192
2005 | 49 | 38 | 11 |  | 654 | 480 | 174
2006 | 58 | 40 | 18 |  | 650 | 472 | 178
2007 | 37 | 25 | 12 |  | 580 | 401 | 179
2008 | 36 | 30 | 6 |  | 597 | 415 | 182
2009 | 37 | 30 | 7 |  | 622 | 477 | 145
2010 | 61 | 40 | 21 |  | 562 | 406 | 156
2011 | 47 | 35 | 12 |  | 589 | 437 | 152

Kilde: Landslægeembedet og Danmarks Statistik

Denne tabel vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Tabel 13. Legale aborter

| I alt | Kvindens alder
|  | 14-15 | 16-17 | 18-19 | 20-24 | 25-29 | 30-34 | 35-39 | 40-44 | 45-49
1977 |        388 |  ... |  ... |  ... |  ... |  ... |  ... |  ... |  ... |  ...
1978 |        367 |  ... |  ... |  ... |  ... |  ... |  ... |  ... |  ... |  ...
1979 |        450 |  ... |  ... |  ... |  ... |  ... |  ... |  ... |  ... |  ...
1980 |        470 |  ... |  ... |  ... |  ... |  ... |  ... |  ... |  ... |  ...
1981 |        539 |        24 |        55 |        95 |      175 |        79 |        59 |        39 |        12 |          1
1982 |        561 |        24 |        73 |        81 |      152 |      101 |        68 |        45 |        13 |          4
1983 |        576 |        15 |        89 |      102 |      171 |        99 |        54 |        25 |        21 |  -
1984 |        642 |        12 |        91 |        98 |      212 |      125 |        61 |        33 |        10 |  -
1985 |        654 |        20 |        60 |        98 |      207 |      150 |        67 |        31 |        21 |  -
1986 |        748 |        25 |        63 |      118 |      253 |      130 |        88 |        50 |        18 |          3
1987 |        823 |        24 |        63 |      101 |      305 |      173 |        86 |        49 |        17 |          5
1988 |        841 |        25 |        62 |        92 |      300 |      197 |      101 |        46 |        17 |          1
1989 |        894 |        29 |        68 |      101 |      301 |      228 |      104 |        47 |        13 |          3
1990 |        913 |        18 |        63 |        72 |      301 |      245 |      148 |        49 |        16 |          1
1991 |        962 |        30 |        59 |        92 |      294 |      257 |      143 |        67 |        17 |          3
1992 |        921 |        36 |        77 |        71 |      259 |      274 |      128 |        54 |        22 |  -
1993 |        979 | 46 | 77 | 97 | 252 | 258 | 168 | 63 | 16 | 2
1994 |     1.002 | 50 | 97 | 94 | 257 | 289 | 147 | 52 | 16 | 0
1995 |        880 | 33 | 72 | 90 | 192 | 271 | 159 | 42 | 21 | 0
1996 |        862 | 40 | 85 | 95 | 176 | 197 | 178 | 66 | 21 | 4
1997 |        843 | 45 | 74 | 77 | 208 | 208 | 162 | 60 | 8 | 1
1998 |        915 | 29 | 85 | 102 | 249 | 210 | 149 | 75 | 15 | 1
1999 |        840 | 23 | 73 | 110 | 192 | 165 | 167 | 86 | 24 | 0
2000 |        944 | 33 | 82 | 128 | 261 | 146 | 186 | 92 | 14 | 2
2001 |        814 | 38 | 101 | 91 | 225 | 139 | 126 | 80 | 13 | 1
2002 |        822 | 31 | 74 | 118 | 246 | 125 | 114 | 80 | 33 | 1
2003 |        869 | 41 | 77 | 114 | 262 | 143 | 113 | 88 | 29 | 2
2004 |        904 | 38 | 93 | 115 | 281 | 157 | 126 | 69 | 23 | 2
2005 |        899 | 45 | 111 | 97 | 266 | 160 | 115 | 81 | 23 | 1
2006 |        904 | 48 | 97 | 119 | 283 | 173 | 83 | 75 | 23 | 3
2007 |        887 | 50 | 91 | 117 | 271 | 187 | 97 | 50 | 22 | 2
2008 |        899 | 44 | 94 | 147 | 283 | 172 | 96 | 44 | 19 | 0
2009 |        799 | 25 | 71 | 135 | 268 | 163 | 77 | 41 | 17 | 2
2010 |        858 | 29 | 93 | 109 | 299 | 177 | 77 | 54 | 19 | 1

Anm. Evt. aborter blandt 12-13 årige er medtaget i tallene for de 14-15 årige.

Kilde: Landslægeembedet og Grønlands Statistik

Denne tabel vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Tabel 14. Abortkvotient

| Kvindes alder | Samlet abort-kvotient | Generel abort-kvotient
| 14-15 | 16-17 | 18-19 | 20-24 | 25-29 | 30-34 | 35-39 | 40-44 | 45-49 |  |
1977 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ...
1978 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | 886 | 29,0
1979 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | 1.073 | 34,6
1980 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | 1.059 | 35,5
1981 | 18,2 | 41,9 | 81,7 | 67,5 | 37,5 | 35,4 | 40,2 | 10,4 | 1,0 | 1.244 | 39,3
1982 | 18,7 | 56,7 | 66,0 | 55,7 | 45,5 | 39,9 | 45,8 | 10,7 | 3,7 | 1.290 | 39,7
1983 | 12,7 | 69,7 | 79,3 | 60,0 | 42,7 | 30,0 | 26,4 | 16,4 | - | 1.200 | 39,8
1984 | 11,6 | 73,8 | 77,2 | 70,6 | 51,5 | 31,3 | 36,9 | 7,4 | - | 1.313 | 43,5
1985 | 23,0 | 53,0 | 78,6 | 66,6 | 59,2 | 33,2 | 34,3 | 14,8 | - | 1.350 | 44,0
1986 | 32,3 | 64,2 | 97,8 | 80,5 | 49,2 | 42,7 | 51,2 | 12,4 | 2,8 | 1.582 | 50,1
1987 | 33,5 | 75,4 | 90,8 | 95,7 | 62,6 | 39,9 | 46,4 | 11,6 | 4,4 | 1.703 | 55,2
1988 | 37,7 | 83,3 | 94,7 | 94,6 | 67,7 | 45,2 | 41,5 | 11,8 | 0,8 | 1.739 | 56,0
1989 | 44,0 | 99,1 | 122,4 | 99,5 | 74,6 | 44,6 | 41,4 | 9,3 | 2,3 | 1.890 | 59,3
1990 | 25,8 | 99,4 | 99,1 | 107,0 | 78,4 | 59,8 | 42,2 | 11,4 | 0,7 | 1.947 | 60,5
1991 | 41,9 | 94,2 | 139,2 | 115,5 | 82,8 | 55,4 | 55,3 | 11,8 | 2,2 | 2.166 | 64,0
1992 | 51,1 | 116,4 | 116,0 | 116,0 | 89,1 | 48,3 | 43,0 | 15,2 | - | 2.125 | 62,0
1993 | 63,8 | 115,2 | 157,3 | 129,6 | 84,4 | 61,7 | 30,9 | 10,7 | 1,5 | 2.266 | 67,1
1994 | 65,4 | 147,5 | 143,8 | 149,9 | 97,7 | 51,7 | 24,5 | 9,9 | 0,0 | 2.382 | 68,7
1995 | 41,0 | 109,8 | 136,7 | 120,3 | 98,2 | 54,2 | 18,9 | 12,5 | 0,0 | 2.095 | 60,3
1996 | 47,5 | 127,3 | 145,4 | 112,9 | 78,9 | 60,2 | 28,0 | 12,1 | 3,1 | 2.116 | 59,1
1997 | 53,1 | 105,9 | 113,8 | 134,6 | 93,4 | 54,3 | 24,4 | 4,4 | 0,8 | 2.105 | 57,8
1998 | 35,5 | 118,0 | 141,0 | 162,3 | 106,3 | 50,3 | 29,5 | 8,0 | 0,7 | 2.374 | 62,8
1999 | 27,5 | 102,2 | 145,4 | 121,4 | 95,7 | 59,1 | 32,2 | 12,3 | 0,0 | 2.154 | 57,6
2000 | 37,2 | 116,2 | 162,5 | 159,2 | 92,6 | 70,6 | 33,5 | 6,8 | 1,3 | 2.451 | 64,6
2001 | 41,8 | 140,7 | 113,3 | 133,1 | 90,3 | 52,2 | 28,8 | 6,0 | 0,6 | 2.147 | 55,5
2002 | 32,6 | 98,9 | 149,8 | 139,5 | 81,6 | 52,9 | 28,4 | 14,5 | 0,6 | 2.150 | 55,7
2003 | 40,4 | 101,2 | 142,5 | 143,2 | 92,6 | 58,8 | 31,4 | 12,2 | 1,1 | 2.265 | 58,5
2004 | 37,2 | 115,0 | 135,2 | 149,7 | 98,2 | 73,4 | 25,7 | 9,1 | 1,1 | 2.360 | 60,5
2005 | 44,6 | 126,3 | 111,2 | 138,1 | 96,3 | 71,7 | 32,2 | 8,8 | 0,5 | 2.302 | 59,8
2006 | 47,4 | 107,7 | 131,9 | 144,1 | 101,3 | 53,4 | 32,8 | 8,7 | 1,5 | 2.283 | 60,2
2007 | 49,9 | 99,9 | 122,9 | 138,0 | 106,8 | 63,3 | 24,8 | 8,3 | 0,9 | 2.256 | 59,3
2008 | 45,9 | 106,4 | 154,7 | 139,6 | 95,1 | 63,1 | 24,8 | 7,2 | 0,0 | 2.263 | 60,6
2009 | 27,0 | 82,0 | 142,3 | 126,1 | 88,0 | 49,6 | 26,0 | 6,7 | 0,8 | 1.989 | 54,1
2010 | 32,1 | 108,9 | 112,6 | 136,0 | 92,3 | 47,3 | 36,5 | 8,1 | 0,4 | 2.110 | 58,1

Anm. Evt. aborter blandt 12-13 årige er medtaget i tallene for de 14-15 årige.

Kilde: Landslægeembedet og Grønlands Statistik

Denne tabel vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Tabel 15. Anmeldte smitsomme sygdomme

| 2000 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010
Virussygdomme |  |  |  |  |  |  |
Meningitis 1) | 26 | 28 | 14 | 16 | 22 | 20 | 19
Leverbetændelse | 2 | 8 | 6 | 0 | - | 4 |
Tuberkulose | 44 | 99 | 73 | 60 | 62 | 63 | 116
Levnedsmiddelbåren sygdom | 10 | 1 | 1 | 1 | 5 | - | -
Kønssygdomme |  |  |  |  |  |  |
Syfilis | 1 | 1 | - | 2 | - | - | -
Gonoré | 515 | 769 | 808 | 747 | 927 | 1.105 | 1.239
Chlamydia 2) | 2.094 | 2.713 | 2.579 | 2.369 | 2.504 | 2.864 | 3.007

Anm.: Der foreligger ikke nye tal for 2011 og 2012.

Noter: 1) Antal meningitistilfælde er ændret fra 2000, idet sepsis (blodforgiftning) nu indgår i tallene. 2) Chlamydia var først anmeldelsespligtig fra 1. juli 1996. Det forhøjede antal fundne chlamydiatilfælde i 2005 og efterfølgende skyldes forbedret analysemetode.

Kilde: Landslægeembedet

Denne tabel vil blive opdateret d. 16. oktober 2014

Tabel 16. Konstaterede tilfælde af HIV og AIDS

| Mænd | Kvinder | Børn | Hiv-positive i alt i året | Akkumuleret | Aids-diagnoser | Døde | Akkumuleret
1985 | 1 | - | - | 1 | 1 |  | 0 | - | -
1986 | 2 | - | - | 2 | 3 |  | 0 | - | -
1987 | 4 | - | - | 4 | 7 |  | 0 | - | 0
1988 | 5 | 2 | - | 7 | 14 |  | 1 | 1 | 1
1989 | - | 1 | - | 1 | 15 |  | 2 | 0 | 1
1990 | 5 | 2 | 1 | 8 | 23 |  | 1 | 1 | 2
1991 | 7 | 6 | 1 | 14 | 37 |  | 2 | 1 | 3
1992 | - | 4 | - | 4 | 41 |  | 3 | 1 | 4
1993 | 1 | 1 | - | 2 | 43 |  | 4 | 2 | 6
1994 | 5 | 2 | - | 7 | 50 |  | 3 | 1 | 7
1995 | 7 | 6 | - | 13 | 63 |  | 1 | 5 | 12
1996 | 2 | - | - | 2 | 65 |  | 2 | 2 | 14
1997 | 9 | 3 | - | 12 | 77 |  | 5 | 5 | 19
1998 | 10 | 7 | - | 17 | 94 |  | 6 | 4 | 23
1999 | 3 | 5 | - | 8 | 102 |  | 3 | 4 | 27
2000 | 4 | 3 | - | 7 | 109 |  | 2 | 5 | 32
2001 | 4 | 2 | - | 6 | 115 |  | 5 | 4 | 36
2002 | 5 | 2 | - | 7 | 122 |  | 0 | 5 | 41
2003 | 7 | 4 | - | 11 | 133 |  | 6 | 1 | 42
2004 | 4 | 2 | - | 6 | 139 |  | 2 | 7 | 49
2005 | 4 | 1 | - | 5 | 144 |  | 3 | 3 | 52
2006 | 4 | 1 | - | 5 | 149 |  | 2 | 6 | 58
2007 | 3 | - | - | 3 | 152 |  | 0 | 5 | 63
2008 | 1 | - | - | 1 | 153 |  | 1 | 6 | 69
2009 | 4 | 2 | - | 6 | 159 |  | 0 | 4 | 73
2010 | 3 | 1 | - | 4 | 163 |  | 0 | 1 | 74

Anm.: Der foreligger ikke nye tal for 2011 og 2012.

Kilde: Landslægeembedet

19. Politi, retsvæsen og forsvar

2012-06-14

Politiet

Grønland er en selvstændig politikreds i rigsfællesskabet. Politikredsen er organisatorisk placeret under Justitsministeriet.

Politikredsen er opdelt i 4 geografiske politiregioner, hvor opdelingen af politiet er sammenfaldende med kommunernes grænser og omfatter følgende byer (angivet fra syd):

Politiet i Kujataa dækker Nanortalik, Qaqortoq og Narsaq.

Politiet i Sermersooq dækker Paamiut, Nuuk, Tasiilaq og Ittoqqortoormiit.

Politiet i Qeqqa dækker Maniitsoq, Kangerlussuaq og Sisimiut.

Politiet i Qaasuitsoq dækker Aasiaat, Qeqertarsuaq, Qasigiannguit, Ilulissat, Uummannaq, Upernavik, Pituffik og Qaanaaq.

Hovedstation i de 4 regioner er markeret ved understregning.

Politikredsen er tilsluttet politiets centrale registre, herunder kriminalregisteret, registrene over det europæiske Schengen Informations System (SIS), (se herom senere i afsnittet.) Desuden er politiet tillagt fogedmyndighed i bødesager og udsættelsessager.

Grønland har siden 1. januar 2010 haft en egentlig fogedret, der hører under Retten i Grønland. Den behandler alle civile pengekrav, mens eksempelvis udsættelsessager stadig behandler af politiet.

Politimesterembedet, der er placeret i Nuuk, er opdelt i 3 søjler: Administrativ, operativ og juridisk. Sidstnævnte er politikredsens anklagemyndighed. 

Se mere om politiet på denne hjemmeside: www.politi.dk/Groenland

Oversigt 1. Personale hos politiet i Grønland

| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
Politiansatte i alt | 139 | 152 | 170 | 161 | 154 | 137 | 141
Aktivt fastansatte i politistyrken | 108 | 101 | 114 | 115 | 117 | 109 | 118
- heraf hjemmehørende | 84 | 71 | 74 | 87 | 87 | 94 | 100
- heraf udsendte | 24 | 30 | 40 | 28 | 30 | 15 | 18
Politiaspiranter under uddannelse | 17 | 30 | 33 | 29 | 27 | 17 | 17
Orlov, ekstern uddannelse eller i international tjeneste | 14 | 21 | 23 | 17 | 10 | 11 | 6
Øvrigt personale | 167 | 167 | 161 | 153 | 158 | 155 | 161
Reservebetjente | 48 | 44 | 46 | 48 | 50 | 49 | 48
Kommunefogeder og assistenter | 61 | 64 | 56 | 49 | 48 | 44 | 44
Juridiske medarbejdere | 8 | 8 | 8 | 7 | 7 | 8 | 9
Kontorpersonale | 29 | 30 | 30 | 28 | 32 | 33 | 39
- heraf hjemmehørende | 25 | 27 | 28 | 25 | 30 | 31 | 36
- heraf udsendte | 4 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | 3
Kutterbesætning | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21

Kilde: Årsstatistik - Politimesteren i Grønland

Oversigt 2. Diverse arbejdsopgaver under politiet

| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
|  |  |  | Antal |  |  |
Udstedte pas | 2.626 | 3.162 | 3.597 | 5.989 | 3.731 | 3.191 | 3.000
Udstedte førerbeviser | 1.303 | 1.283 | 1.486 | 2.054 | 1.938 | 1.795 | 1.447
|  |  |  |             Mio. kr. |  |
Ikendte bøder i året | 6,4 | 6,1 | 7,6 | 7,6 | 7,0 | 7,1 | 8,9
Inddrevne bøder i året | 4,2 | 3,8 | 3,4 | 4,0 | 4,0 | 3,7 | 4,4
Bøderestancer | 19,8 | 19,3 | 20,0 | 20,3 | 13,6 | 14,1 | 15,0
Inddrevet ved konfiskation i året | 5,6 | 2,8 | 2,7 | 2,2 | 1,2 | 2,4 | 1,7
Konfiskationsrestance i alt | 10,1 | 13,7 | 15,9 | 15,7 | 17,9 | 21,7 | 17,8
|  |  |  | Antal |  |  |
Anholdte m.v. | 1.523 | 1.495 | 1.118 | 1.215 | 1.258 | 1.728 | 1.755
Berusere | 589 | 613 | 563 | 558 | 525 | 739 | 516
Tilbageholde 2) | 160 | 181 | 232 | 190 | 200 | 199 | 161
Afsonere | 70 | 95 | 95 | 29 | 45 | 41 | 23
|  |  |  | Manddage 1) |  |
Antal dage - tilbageholdte | 5.934 | 4.539 | 3.223 | 1.538 | 981 | 750 | 363
Antal dage - afsonere | 1.048 | 702 | 1.260 | 78 | 94 | 102 | 28
Transporttantrejser | 273 | 244 | 242 | 134 | 229 | 205 | 248
Tjenesterejser i øvrigt | 1.109 | 1.177 | 732 | 819 | 332 | 594 | 593
Udkommando (herunder skoleophold) | 1.984 | 2.187 | 2.276 | 1.933 | 3.445 | 3.274 | 2.300

Noter 1) Begrebet manddage dækker en mand i en dag. Dvs. at to politifolk på tjenesterejse i tre dage giver et forbrug på seks manddage. 2) Når tilbageholdte flyttes betyder det dobbeltregistreringer.  3) Bøde- og konfiskationsrestance er anført som akkumulerende beløb i mio kr, hvor forældede og eftergivne bøder tilskrives forskellen mellem restance og inddrevne bøder.

Kilde: Årsstatistik - Politimesteren i Grønland

Kriminalloven

Lovgivningen kan opdeles i to lovsæt, nemlig kriminalloven og særlovgivningen.

Kriminalloven dækker samme område som straffeloven i Danmark, herunder krænkelse af offentlig myndighed, forbrydelse i familieforhold, forbrydelse mod kønssædeligheden, forbrydelser mod liv og legeme og formueforbrydelser.

Figur 1. Anmeldelser pr. 10.000 indbyggere sammenlignet med Danmark

Kilde: Grønlands Statistik og Danmarks Statistik

Figur 2. Voldsforbrydelser pr. 10.000 mod liv og legeme, Danmark og Grønland

Kilde: Grønlands Statistik og Danmarks Statistik

Oversigt 1. Overtrædelse af kriminalloven

| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Sigtede | Sigtede under 15 år
Kriminalloven i alt | 5.998 | 5.540 | 5.141 | 5.251 | 5.348 | 4.844 | 5.053 | 3.618 | 73
Krænkelse af offentlig myndighed | 82 | 91 | 100 | 93 | 89 | 100 | 78 | 66 | 0
Forbrydelser i familieforhold | 13 | 10 | 5 | 5 | 8 | 1 | 2 | 2 | 0
 - heraf blodskam | 10 | 7 | 4 | 5 | 8 | 1 | 2 | 2 | 0
Forbrydelser mod kønssædeligheden | 488 | 462 | 391 | 331 | 371 | 313 | 279 | 229 | 6
 - heraf voldtægt inklusive voldtægtsforsøg | 196 | 159 | 164 | 119 | 159 | 124 | 134 | 109 | 1
 - heraf kønsligt forhold til barn under 15 år | 109 | 121 | 82 | 63 | 60 | 71 | 50 | 41 | 2
 - heraf forførelse | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 4 | 4 | 0
 - heraf blufærdighedskrænkelse | 177 | 176 | 136 | 145 | 145 | 109 | 87 | 71 | 3
Forbrydelser med liv og legeme | 851 | 863 | 880 | 852 | 840 | 759 | 727 | 659 | 3
 - heraf drab | 8 | 8 | 8 | 9 | 11 | 1 | 7 | 12 | 0
 - heraf drabsforsøg | 12 | 17 | 22 | 21 | 24 | 19 | 12 | 13 | 0
 - heraf vold | 821 | 808 | 833 | 812 | 789 | 730 | 704 | 628 | 3
Formueforbrydelser | 4.128 | 3.644 | 3.382 | 3.603 | 3.654 | 3.332 | 3.631 | 2.370 | 64
 - heraf indbrud | 921 | 666 | 541 | 741 | 821 | 672 | 826 | 572 | 22
 - heraf tyveri | 1.846 | 1.714 | 1.695 | 1.614 | 1.644 | 1.553 | 1.645 | 1.054 | 22
 - heraf hærværk | 818 | 798 | 749 | 774 | 771 | 664 | 667 | 291 | 8
 - heraf brugstyverier 1) | 334 | 291 | 220 | 312 | 259 | 253 | 275 | 257 | 9
Kriminalloven i øvrigt | 436 | 470 | 383 | 367 | 386 | 339 | 336 | 292 | 0

Noter: 1) Brugstyverier af cykler og snescootere er kun medregnet hvis gerningsmanden er fundet.

Kilde: Årsstatistik - Politimesteren i Grønland

Særlovgivningen

Særlovgivningen dækker færdselsloven, lovgivning om euforiserende stoffer, brandlovgivningen, politivedtægten, skatte- og afgiftslove, miljølove og fiskeri.

Oversigt 1. Overtrædelse af særlovgivningen

| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Sigtede | Sigtede under 15 år
Særlovgivningen i alt | 1.552 | 1.481 | 1.464 | 1.588 | 1.917 | 1.554 | 1.620 | 1.428 | 2
Særlovgivning uden færdselslov | 904 | 887 | 842 | 744 | 851 | 755 | 836 | 715 | 0
Færdselsloven | 648 | 594 | 622 | 844 | 1.066 | 799 | 784 | 713 | 2
- heraf kørsel i spirituspåvirket tilstand | 140 | 125 | 147 | 119 | 124 | 105 | 94 | 98 | 0
Færdselsuheld i alt | 195 | 166 | 158 | 153 | 176 | 142 | 128 | 68 | 0
Færdselsuheld uden påvirkning af spiritus | 146 | 117 | 125 | 135 | 130 | 97 | 94 | 34 | 0
Færdselsuheld under påvirkning af spiritus | 49 | 49 | 33 | 18 | 46 | 45 | 34 | 34 | 0
Lovgivning om euforiserende stoffer | 477 | 550 | 551 | 543 | 503 | 468 | 567 | 529 | 0
Brand- og bygningslovgivningen | 68 | 40 | 37 | 28 | 44 | 15 | 21 | 12 | 0
Politivedtægten | 96 | 98 | 70 | 2 | 84 | 99 | 91 | 94 | 0
Skatte- og afgiftslove | 7 | 7 | 7 | 11 | 5 | 2 | 2 | 1 | 0
Miljølove | 9 | 8 | 4 | 7 | 6 | 7 | 2 | 0 | 0
Fiskerilove | 83 | 32 | 31 | 23 | 60 | 33 | 8 | 2 | 0
Andre særlove | 164 | 152 | 142 | 130 | 149 | 131 | 145 | 77 | 0

Kilde: Årsstatistik - Politimesteren i Grønland

Se mere om kriminalloven og særlovgivningen, specielt for Grønland på adressen: www.folketinget.dk og www.nanoq.gl

Eftersøgnings- og redningstjeneste

Politiet har ansvar for redningstjenesten, altså eftersøgnings- og redningsoperationer over alt på land og i lokale farvandsområder.

Arktisk Kommando har ansvar for søredningstjenesten, mens Statens Luftfartsvæsen er ansvarlig for flyredningstjenesten, det vil sige eftersøgning og redning af nødstedte personer fra fly. Til redningsopgaverne anvendes politiets egne kuttere samt flyvemaskiner og helikoptere, private joller og kuttere, der chartres ind til de enkelte opgaver samt enheder under Arktisk Kommando. Politiets kutterflåde består af fire stålskibe der som udgangspunkt har fast base i Nuuk, Qaqortoq, Maniitsoq og Sisimiut.

Om Statens Luftfartsvæsen, se mere på adressen: www.slv.dk

Civilretlige sager

Politiet har ansvaret for tvangsinddrivelse af civile krav. Offentlige krav inddrives af skattestyrelsens centrale inddrivelsesmyndighed.

Oversigt 2. Civilretlige sager m.v.

| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
|  |  |  | Antal |  |  |
Civilret m.v. | 10.156 | 7.127 | 6.441 | 6.606 | 3.857 | 3.468 | 4.134
- heraf faderskabssager | 699 | 652 | 678 | 739 | 717 | 629 | 639
- heraf civile fogedsager | 3.545 | 2.526 | 1.997 | 2.653 | 34 | 16 | 3
- heraf fogedsag ifm. ubetalt bøde | 3.411 | 1.369 | 1.540 | 1.424 | 1.307 | 1.176 | 1.463
- heraf sager ifm. erstatning til ofre for forbrydelser | 433 | 249 | 296 | 312 | 136 | 207 | 259
Tilladelser | 768 | 818 | 773 | 669 | 781 | 766 | 584
- heraf våbentilladelse | 16 | 26 | 12 | 12 | 19 | 39 | 28
- heraf tilladelse til ekspeditioner | 107 | 92 | 94 | 88 | 99 | 95 | 76
Mistænkeligt dødsfald og dødfundne | 78 | 82 | 68 | 66 | 64 | 56 | 63
- heraf dræbte ifm. drab og vold | 8 | 9 | 4 | 8 | 9 | 1 | 4
- heraf druknede | 8 | 13 | 5 | 12 | 16 | 0 | 3
- heraf dræbte ved vådeskud | 1 | 2 | 0 | 1 | 1 | 1 | 0
- heraf dræbte ifm. Trafikuheld | 2 | 0 | 2 | 1 | 2 | 0 | 1
Selvmord | 58 | 37 | 31 | 36 | 60 | 52 | 28
Tvangsindlæggelser | 37 | 34 | 51 | 41 | 36 | 30 | 42
Eftersøgnings- og redningsaktioner | 114 | 153 | 146 | 157 | 105 | 86 | 77
- heraf SAR eftersøgning til søs | - | - | - | - | - | 41 | 24
- heraf SAR eftersøgning til lands | - | - | - | - | - | 6 | 8
- heraf SAR redningsforanstaltning | - | - | - | - | - | 12 | 26
- heraf eftersøgning/savnet eller formentlig forulykket | - | - | - | - | - | 25 | 13
- heraf eftersøgning/bortgået fra inst. ikke domfældt | - | - | - | - | - | 1 | 1
- heraf eftersøgning/bortgået fra hjemmet | - | - | - | - | - | 1 | 2
Husspektakler uden børn | 3.695 | 3.712 | 2.788 | 3.685 | 2.635 | 2.392 | 2.438
Husspektakler med børn | 610 | 505 | 413 | 551 | 442 | 444 | 459
Berusere | 1.953 | 2.017 | 1.711 | 1.423 | 1.162 | 1.026 | 1.128

Grønland har siden 1. januar 2010 haft en egentlig fogedret, der hører under Retten i Grønland. Den behandler alle civile pengekrav, mens eksempelvis udsættelsessager stadig behandler af politiet.

Kilde: Årsstatistik - Politimesteren i Grønland

Det Grønlandske Kriminalpræventive Råd

Politimesteren er formand for Det Grønlandske Kriminalpræventive Råd, ligesom sekretariatet organisatorisk placeret i Politimesterembedet.

Yderligere information herunder Rådets årsberetninger kan ses på www.pisiu.gl

Internationalt samarbejde

Grønland deltager i Schengen-samarbejdet og er tilsluttet det europæiske Schengen Informations System (SIS). Systemet er et register over kriminelle og uønskede personer og anvendes i forbindelse med indrejsekontrol. Grønland har siden 2001 kontrolleret indrejsende fra lande uden for Schengen-området.

Se mere om Schengen-samarbejdet på adressen: www.eu-oplysningen.dk/emner/schengen/

Grønlands Domstole

Domstolene i Grønland består fra 1. januar 2010 af Grønlands Landsret, Retten i Grønland og 4 kredsretter, (Qaasuitsoq Kredsret, Qeqqata Kredsret, Sermersooq Kredsret og Kujalleq Kredsret). Herunder 8 steder med fast bemanding. Retsvæsenet beskæftiger cirka 80 medarbejdere.

Pr. 1. januar 2010 er den grønlandske retsplejelov ændret på væsentlige områder, og herunder er Retten i Grønland oprettet. Det statistiske materiale for 2010 og frem vil derfor blive opgjort for henholdsvis kredsretterne, Retten i Grønland og Grønlands Landsret.

Samtidig er fogedsager pr. 1. januar 2010 henlagt til kredsretterne, hvilket vil fremgå som en ny sagstype i den fremtidige statistik.

Kredsretterne

Som udgangspunkt starter alle sager i kredsretterne.

Dommerne i kredsretterne er uddannede ved Grønlands Domstoles kredsdommeruddannelse eller har en juridisk uddannelse.

Hvis en sag er juridisk kompliceret, kan kredsdommeren - eventuelt på opfordring fra én af sagens parter - henvise sagen til Retten i Grønland, hvor alle dommere er uddannede jurister. Sagen vil stadig blive behandlet i 1. instans, og kan efterfølgende indbringes for landsretten.

Alle domme eller beslutninger, der er afgjort ved en kredsret, kan appelleres til landsretten.

Kredsretternes afgørelser træffes af en kredsdommer i de civile sager og i kriminalsager af en kredsdommer og to domsmænd. Grønlands Domstole hører under Danmarks Domstole.

Retten i Grønland

Retten i Grønland er en domstol, hvis vigtigste opgave er at varetage de 1. instanssager, der er så komplicerede, at dommeren skal være uddannet jurist.

Samtidig vejleder juristerne ved Retten i Grønland kredsretterne, hvis de har juridiske spørgsmål.

Retten i Grønland varetager insolvenssager - for eksempel konkurs og gældssanering. Retten i Grønland varetager også registrering af rettigheder.

Kredsretterne kan henvise civile sager og kriminalsager til Retten i Grønland, hvis de er komplicerede eller principielle.

En part i en civil sag kan bede om at få sagen henvist til Retten i Grønland, hvis sagen har en meget indgribende betydning for vedkommende. Dette gælder ikke i kriminalsager.

Ud over at varetage retssager og vejlede kredsretterne, er Retten i Grønland ansvarlig for retsvæsenets uddannelser.

Retten i Grønland varetager de daglige administrative opgaver for retterne i første instans.

Grønlands Landsret

Grønlands Landsret behandler de sager, som er afgjort af en kredsret eller af Retten i Grønland, og som efter retsplejeloven kan indbringes for landsretten som anden instans. Dertil kommer behandling i første instans af genoptagelse af visse faderskabssager. Landsretten afgiver endvidere udtalelse til Den Særlige Klageret i sager om genoptagelse af en kriminalsag.

Alle sager hvor en kredsret eller Retten i Grønland har afsagt dom kan ankes til landsretten. Alle andre afgørelser kan som udgangspunkt også indbringes for landsretten. Disse andre afgørelser kaldes beslutninger (tidligere kendelser) og dekreter. Indbringelse af beslutninger for landsretten sker ved at kære beslutningen til landsretten.

Grønlands Landsret har tingsted i Nuuk, men retssagerne behandles også på kredsretternes tingsteder, når det er nødvendigt.

Domme i de sager, der behandles ved Grønlands Landsret, skal afsiges senest 3 måneder efter, at sagerne er blevet optaget til afgørelse.

Når en sag er afgjort ved landsretten, kan den kun ankes til Højesteret, hvis den har en helt særlig karakter. Det kræver en bevilling fra Procesbevillingsnævnet.

Se mere om Grønlands Domstole på dansk: www.domstol.gl eller på grønlandsk: www.eqqartuussivik.gl

Kriminalforsorgen i Grønland

Kriminalforsorgen i Grønland råder i 2013 over 155 anstaltspladser fordelt med 66 pladser i Nuuk, 19 i Ilulissat, 30 pladser i Sisimiut, 15 pladser i Tasiilaq og i Aasiaat samt 10 pladser i Qaqortoq. Hertil kommer 30 pladser i en midlertidig anstalt i Kangerlussuaq, som efter planen skal lukke til september 2014. Officielt bruges om anstalterne betegnelsen â€Anstalten for Domfældte i -â€, men i de senere år har anstalterne givet plads ikke kun til domfældte, men også til et stigende antal tilbageholdte, som afventer dom.

I Sisimiut er der desuden en pension med 9 pladser, som overvejende benyttes til udslusning af domfældte.

Anstalten i Nuuk forventes i 2017 at blive erstattet af en ny anstalt med både åbne og lukkede pladser samt en udslusningsafdeling.

Kriminalforsorgen består endvidere af en række KiF-afdelinger (Kriminalforsorgen i Frihed) spredt over hele landet. Afdelingerne har som hovedopgaver at gennemføre personundersøgelser for retterne, at fuldbyrde af domme til tilsyn og samfundstjeneste og at føre tilsyn med prøveløsladte mv.

Kriminalforsorgen i Grønland drives af den danske stat og har siden 2010 været administreret af en enhedsledelse (et direktorat) i Nuuk, som hører under Justitsministeriet (Direktoratet for Kriminalforsorgen) i Danmark.

Se nærmere om de grønlandske anstalter for domfældte på hjemmesiden: www.kriminalforsorgen.gl

Forsvaret

Forsvaret hører under den danske stat. I selvstyreloven er forsvaret nævnt som et af de områder, som selvstyret ikke har mulighed for at overtage.

Grønlands Kommando (GLK) lå i Kangilinnguit (Grønnedal) i bunden af Arsuk fjorden. Grønlands Kommando er nedlagt pr. 31. oktober 2012. I stedet for er oprettet Arktisk Kommando med hovedsæde i Nuuk. Arktisk Kommando er underlagt Forsvarskommandoen, og chefen for Arktisk Kommando er direkte underlagt forsvarschefen.

Efterfølgende nævnte tjenestesteder i Grønland er underlagt chefen for Arktisk Kommando. Det drejer sig om Station Nord, slædepatruljen Sirius med hovedkvarter i Daneborg, Forsvarets Vagt Mestersvig, Luftgruppe Vest i Kangerlussuaq (Sdr. Strømfjord) og endelig Logistik Center Grønland, beliggende på Flyvestationen Aalborg. Arktisk Kommando har desuden et forbindelseselement placeret på Thule Air Base.

Arktisk Kommandos hovedopgave i fredstid er overvågning og suverænitetshævdelse. Blandt øvrige opgaver kan nævnes fiskeriinspektion, eftersøgnings- og redningstjeneste, havmiljøovervågning og bekæmpelse af forurening, søopmåling samt assistance til det grønlandske samfund.

Slædepatruljen Sirius opgaver er suverænitetshævdelse og som politimyndighed at føre kontrol med ekspeditioner og fredningsbestemmelser i nationalparken samt foretage overvågning af området.

Station Nords primære opgave er at holde landingsbanen og indkvarteringsfaciliteter klar året rundt til støtte for forsvarets enheder i Grønland - herunder især til Slædepatruljen Sirius og Luftgruppe Vest. Samtidig medvirker Station Nord til at opretholde dansk suverænitet i området. Herfra udøves politimyndighed for Politimesteren i Grønland overfor besøgende i Nationalparken, der på disse breddegrader oftest er i transit via Station Nord. Station Nord yder endvidere støtte til alle videnskabelige aktiviteter i Nordøstgrønland samt indsamler data til Danmarks Meteorologiske Institut og Danmarks Miljøundersøgelser.

Forsvarets Vagt Mestersvig er en forsyningsstation, hvor to mand har ansvaret for at drive stationen året rundt. Der skal udføres alle slags reparationer, al slags genforsyning, kørsel i alle typer køretøjer, håndtering af fly, radiotjeneste, kontrol af ekspeditioner m.v.

Oversigt 1. forsvarets årlige omkostninger vedr. opgaver i Grønland

| 1990 | 1995 | 2000 | 2005 | 2010 | 2011 | 2012
| Mio. kr.
Omkostninger i alt | 295 | 278 | 260 | 228 | 410 | 499 | 581
Fiskeriinspektion i alt | 236 | 213 | 197 | 159 | 292 | 387 | 435
Fiskeriinspektion Søværnet 1) | 151 | 184 | 127 | 111 | 255 | 309 | 349
Støttevirksomhed vedr. Fiskeriinspektion Søværnet 2) | 31 | 12 | 12 | 13 | 11 | 12 | 18
Fiskeriinspektion Flyvevåbnet 3) | 10 | 12 | 11 | 12 | 26 | 66 | 68
Støttevirksomhed vedr. Fiskeriinspektion Flyvevåbnet 4) | 44 | 5 | 47 | 23 | 0 | 0 | 0
Grønlands/Arktisk Kommando 5) | 41 | 44 | 42 | 47 | 78 | 80 | 104
Sirius mv. | 12 | 15 | 17 | 17 | 23 | 22 | 27
Flyvepladser | 6 | 6 | 4 | 4 | 17 | 10 | 15

Anm.: Posterne i 2012 indeholder de totale omkostninger ved løsning af hovedopgaverne overvågning og suverænitetshævdelse, fiskeriinspektion samt eftersøgnings- og redningstjeneste. Hertil kommer stationstjeneste, isrekognoscering, deltagelse i miljøovervågning og bekæmpelse af forurening, opmåling til søs mv. Alle poster indeholder såvel løn som andre omkostninger.

Alle tal fra 2007 og frem er opgjort efter totalomkostningsprincippet og er beregnet på baggrund af nøgletal for myndighedernes virksomhed, relateret til Grønland. Støttevirksomhed vedr. fiskeriinspektion ved Flyvevåbnet afregnes til den operative virksomhed og indgår som omkostning ved aktiviteten. Siriuspatruljen og Station Nord indgår som organisatorisk del af Grønlands Kommando. Afskrivning og vedligeholdelse af materiel såsom skibe og fly kan give store differencer over årene, f.eks. kan reparation og vedligeholdelse af inspektionsskibene svinge med tocifrede millionbeløb.

Grønlands Kommando blev nedlagt den 31. oktober 2012. I stedet er oprettet Arktisk Kommando pr. 1. november 2012.

Noter: 1) Indeholder direkte og indirekte omkostninger til skibene, herunder afskrivninger og vedligeholdelse. Søværnets inspektionskuttere er under udfasning og erstattes af inspektionsfartøjer, der er væsentlig større og dyrere i drift, hvilket sammen med den fortsatte konsolidering af totalomkostningsprincippet giver en væsentlig stigning i de samlede omkostninger. 2) Indeholder forholdsmæssig andel af direkte og indirekte omkostninger til Chef og Eskadrestab i 1. Eskadre i Frederikshavn. 3) Indeholder forholdsmæssig andel af direkte og indirekte omkostninger til fly og støttevirksomhed i Air Transport Wing i Ålborg. Heri indgår Søværnets Helikoptertjeneste, som fra 1. januar 2011 er overført til FTK. 4) Fra 2007 indeholdt i note 3. 5) Indeholder alle omkostninger forbundet ved drift af Grønlands/Arktisk Kommando og tilhørende aktiviteter ekskl. Sirius og Station Nord/flyvepladser.

Kilde: Forsvarsministeriet

Link

Se mere om forsvaret i Grønland på denne hjemmeside: http://forsvaret.dk/GLK

Tabel 1. Anmeldelser pr. 10.000 indbyggere sammenlignet med Danmark

|  | Grønland |  |  | Danmark |
| 2010 | 2011 | 2012 | 2010 | 2011 | 2012
Anmeldelser |          5.348 |          4.844 |          5.053 |      464.043 |      458.668 |      433.545
Befolkning (ultimo) |        56.452 |        56.615 |        56.749 |   5.534.738 |   5.580.516 |   5.602.628
Anm. pr. 10.000 |             947 |             856 |             890 |             838 |             822 |             774

Kilde: Grønlands Statistik, Danmarks Statistik og Politiet i Grønland

Tabel 2. Voldsforbrydelser pr. 10.000 indbyggere sammenlignet med Danmark

|  | Grønland |  |  |  | Danmark |
| 2010 | 2011 | 2012 |  | 2010 | 2011 | 2012
Anmeldelser |             840 |             759 |             727 |  |        17.482 |        17.098 |        16.061
Befolkning (ultimo) |        56.452 |        56.615 |        56.749 |  |   5.534.738 |   5.580.516 |   5.602.628
Anm. pr. 10.000 |        148,80 |        134,06 |        128,11 |  |          31,59 |          30,64 |          28,67

Kilde: Grønlands Statistik, Danmarks Statistik og Politiet i Grønland

20. Kultur, oplysning og kirke

2014-05-28

Museer og arkiver

Historisk materiale om grønlandsk kultur og det grønlandske folk forvaltes af Grønlands Nationalmuseum og Arkiv og en række lokale museer.

Grønlands Nationalmuseum og Arkiv har landsdækkende arbejdsopgaver indenfor arkæologi, nyere tids historie, kunst og kunsthåndværk.

Landsarkivet modtager arkivalier fra offentlige institutioner i Grønland og fra privat-personer, registrerer og opbevarer det historiske materiale og stiller det til rådighed for offentligheden. Arkivet havde pr. 1.januar 2013 3.942 hyldemeter arkivalier.

Se nærmere om Grønlands Nationalmuseum og Arkiv på adressen: www.natmus.gl

Figur 1.1. antal besøgende i 2013 fordelt i voksne og børn. I tabel 1 viser besøgende i Grønlands Nationalmuseum og Arkiv igennem de seneste år.

Der findes lokalmuseer i 15 byer, typisk i historiske bygninger fra kolonitiden.

Figur 1.1. Besøgende i Grønlands Nationalmuseum og Arkiv i 2013

Kilde: Grønlands Nationalmuseum og Arkiv

Grønlands Nationalteater

Grønlands Nationalteater er en selvstændig offentlig institution.

Grønlands Nationalteater har til formål uden ensidighed, at producere et repertoire af høj kunstnerisk kvalitet inden for scenekunst. Grønlands Nationalteaters virksomhed skal som udgangspunkt være baseret på den grønlandske kultur og traditioner og samtidig tilgodese alsidige udtryksformer for alle aldersgrupper.

Grønlands Nationalteaters produktioner er tilgængelige for et bredt publikum gennem forestillinger, herunder ved turnévirksomhed, udsendelse i radio og tv samt ved salg af optagelser.

Grønlands Nationalteater har til opgave at uddanne skuespillere gennem en skuespilleruddannelse.

Se nærmere om Grønlands Nationalteater på følgende adresse: www.nuis.gl

Kunstskolen

Kunstskolen er en institution under selvstyret. På skolen lærer eleverne forskellige billedprincipper og -teknikker. Eleverne fra Kunstskolen videreuddanner sig typisk til designere eller billedkunstnere. Et ophold på Kunstskolen er en forudsætning for at søge støtte til optagelse på billedskole, kunstakademi, designskole eller lignende.

Se nærmere om Kunstskolen på adressen: www.naalakkersuisut.gl

Grønlands Kunstnersammenslutning KIMIK

Grønlands Kunstnersammenslutning KIMIK er en landsdækkende forening for billedkunstnere, fortrinsvis billedkunstnere bosiddende i Grønland. Foreningens formål er at varetage kunstnernes interesser og at arrangere udstillinger og lignende for medlemmerne.

Se nærmere om Grønlands Kunstsammenslutning KIMIK på denne hjemmeside: www.kimikart.com

Kulturtidsskriftet Neriusaaq

Tidsskriftet Neriusaaq/Regnbuen er et tosproget kulturtidsskrift, der som mål har at beskrive og orientere om strømninger inden for kunst- og kulturlivet i Grønland. Foreningen er baseret på frivillige kræfter og der er dermed mulighed for medbestemmelse og ansvar.

Se nærmere om Neriusaaq på følgende hjemmeside: www.neriusaaq.gl

Kulturfonden Danmark-Grønland

Kulturfonden Danmark-Grønland blev oprettet pr. 1. juni 2005 ved en sammenlægning af de tre grønlandsfonde, Kulturfonden Danmark-Grønland af 1996, Grønlandsfonden af 1959 og Folketingets Grønlandsfond.

Fondens formål er at fremme kulturelle forbindelser mellem Grønland og det øvrige Danmark.

Se nærmere om kulturfonden på adressen: www.stm.dk

Biblioteker

Se nærmere om bibliotekerne på adressen: www.katak.gl

Sang, dans og musik

Alle byer og en række bygder har sangkor, der optræder lokalt. De grønlandske sangkors sammenslutning afholder fra tid til anden sangstævner, hvor korsangere fra hele Grønland mødes.

Dansegrupper findes også i de fleste byer. Dansene er typisk europæiske folkedanse, bragt til Grønland af hvalfangere og danske kolonisatorer.

Trommedans er den oprindelige grønlandske musiktradition, der i de senere år har genoplevet en opblomstring. Der findes nu trommedansere i flere byer.

Musikgrupper findes især indenfor genrerne rock og pop. I forhold til Grønlands størrelse er der et stort antal aktive musikere, mest på amatørbasis.

Musikudgivelser

Der udgives adskillige cd'er årligt gennem Atlantic Music. Grønlands ældste pladeselskab, ULO, indgik i 2006 en distributionsaftale med Atlantic Music, og i forbindelse hermed blev en række af ULO's gamle hits genudgivet.

Atlantic Music, der udgiver flest nye cd'er, har et lille indspilningsstudie i Nuuk og et større i København.

Se mere om musikudgivelser på adressen: http://atlanticmusic.gl

Grønlands Kulturhus - Katuaq

Grønlands Kulturhus - Katuaq i Nuuk blev etableret i 1997 og missionen med kulturhuset er at eksponere grønlandsk kultur i Grønland og internationalt gennem opbygning af kulturelle netværk og partnerskaber, der sikrer en bevarelse, udvikling og formidling af grønlandsk kultur.

Der er i kulturhuset en stor sal til teater, konferencer og biograf, et antal mindre sale samt en café. Ud over Katuaq er NAPA - Nordens Institut lejere i bygningen.

Se nærmere om Katuaq på adressen: www.katuaq.gl

Kulturhuset Taseralik

Kulturhuset Taseralik i Sisimiut blev indviet i 2008. Taseralik skal medvirke til at udbrede kendskabet til kunst og kulturlivet i Midtkommunen og bidrage til at udbrede borgernes kendskab til kunst og kulturlivet i Arktis og i Norden.

Se nærmere om Taseralik på adressen: www.taseralik.gl

Kulturhuset Sermermiut

Kulturhuset Sermermiut i Ilulissat blev etableret i 1999. Sermermiut udbreder kendskabet til kunst og kulturlivet. Kulturhuset tilbyder sine brugere sang, koncerter, teaterstykker, foredrag, møder m.fl.

Kalaallit Nunaata Radioa (KNR)

KNR er Grønlands nationale radio- og tv-station. KNR er en selvstændig offentlig institution under Selvstyret. KNR's radio og tv-udsendelser kan høres og ses over hele landet. KNR modtager tilskud over finansloven til driften.

Se nærmere om KNR på adressen: www.knr.gl

Lokalradio/TV

Der findes lokale radiostationer og tv-foreninger i en række byer. En del TV-foreninger har udviklet sig til lokale TV-stationer, der producerer udsendelser og nyheder til lokalbefolkningen og til KNR.

De lokale radio- og tv-stationer er sammensluttet i organisationen Sinerissami Takusassiiviit Tusagassiiviillu Kattuffiat, sammenslutningen af lokale TV- og radiostationer.

De største lokale tv-stationer er Nuuk TV, Sisimiut TV, Arctic TV i Ilulissat, Akisuasoq Radio & TV i Maniitsoq og Tusaat TV i Qaqortoq.

De største lokalradioer er Sisimiut Tusaataat, Nuuk FM, Akisuasoq Radio & TV samt Ilulissat Radioa

Se nærmere om nogle af radio- og tv-stationerne på adresserne: www.nuuktv.com og www.arctictv.gl

Landsdækkende aviser

Der udkommer to landsdækkende aviser Atuagagdliutit/Grønlandsposten (AG) og Sermitsiaq, begge med hjemsted i Nuuk.

Atuagagdliutit/Grønlandsposten udkommer hver onsdag.

Sermitsiaq udkommer hver fredag.

Se mere om Atuagagdliutit og Sermitsiaq på adressen: www.sermitsiaq.ag

Lokalaviser

I en række byer udgives lokale blade. De største lokalaviser er Kujataamiu Nutaaq i Qaqortoq og Nuuk Ugeavis i Nuuk og Sivdleq i Sisimiut.

Se mere om lokalaviserne på følgende hjemmesider: www.sermitsiaq.ag og www.kujataamiu.gl

Grønlandske forfattere

Kalaallit Atuakkiortut, Den Grønlandske Forfatterforening arbejder for forfatternes ophavsretlige interesser og modtager gennem medlemmerne en indtægt på 10 procent af bibliotekernes vederlag.

Se nærmere om forfatterforeningen på adressen: www.atuakkiortut.gl

Forlagsvirksomheder

Der er en håndfuld små forlagsvirksomheder, ud over de større der bliver beskrevet nedenfor.

Forlaget Atuagkat ApS

Det lille private forlag blev startet I 1994 i tilknytning til Atuagkat Boghandel i Nuuk. Siden 2005 er forlaget adskilt fra boghandelen. Forlaget udgiver bøger om eller med relation til Grønland.

Se mere om forlaget Atuagkat på adressen: www.saxo.com

Milik Publishing

Forlaget Milik Publishing er et lille forlag. Forlaget prioriterer udgivelsen af kvalitetsbørnebøger og original skønlitteratur.

Se mere om Milik Publishing på adressen: www.milik.gl

Ilinniusiorfik Undervisningsmiddelforlag

Ilinniusiorfik Undervisningsforlag er selvstyrets undervisningsmiddelforlag.

Forlaget udgiver undervisningsmateriale på grønlandsk og dansk til folkeskolen og i begrænset omfang til gymnasiet, fagskoler og Grønlands Seminarium/Ilinniarfissuaq.

Se mere om Ilinniusiorfik på denne hjemmeside: www.ilinniusiorfik.gl

Knud Rasmussenip Højskolia

Knud Rasmussens Højskole er selvejende institution, som optager 40 elever årsbasis, samt som nyt tager højskolen 8 handikap elever på årsbasis. Skoleophold strækker sig fra januar til maj, samt fra august til december.

Se mere om højskolen på adressen: www.krh.gl

Sulisartut Højskoliat

Arbejderhøjskolen Sulisartut Højskoliat i Qaqortoq har 51 værelser med 82 sengepladser.

Højskolen afholder tillidsmandskurser for SIK (Grønlands Arbejder Sammenslutning) og er desuden almindelig folkehøjskole for blandt andre vinterskoleelever fra hele landet og for nordiske konferencegrupper. Desuden tilbyder højskolen aktiviteter for turister i højsæsonen. Højskolen er udstyret med opdaterede IT-faciliteter både til kursus- og undervisningsvirksomhed.

I henhold til den nye Inatsisartutlov nr. 24 af 18. november 2010 om folkehøjskoler i har højskolerne nu fået mulighed for at afholde kompetencegivende uddannelser.

Se mere om Sulisartut Højskoliat på adressen: www.sulisartut.gl

Grønlands Idræts-Forbund (GIF)

GIF er en sammenslutning af otte specialforbund med 240 medlemsklubber i hele Grønland.

En række yderligere idrætsgrene er organiseret i enkeltstående foreninger uden for specialforbundene.

Se mere om Grønlands Idræts-Forbund på adressen: www.gif.gl

Oversigt 7.1. Medlemmer i specialforbund under Grønlands Idræts-Forbund

Oversigt 7.1. Medlemmer i specialforbund under Grønlands Idræts-Forbund | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 0-14     år | 15-18   år | 19-30   år | 31+     år | Passive
I alt | 18.110 | 18.036 | 15.585 | 14.681 | 13.670 | 12.191 | 3.106 | 1.175 | 2.191 | 2.352 | 3.367
Grønlands Badmintonforbund | 1.007 | 1.182 | 1.453 | 1.351 | 1.243 | 1.093 | 296 | 106 | 113 | 374 | 204
Grønlands Bordtennis Union | 981 | 582 | 690 | 665 | 645 | 422 | 141 | 81 | 72 | 76 | 52
Grønlands Boldspil Union | 7.227 | 7.529 | 6.567 | 5.823 | 4.858 | 4.385 | 1206 | 445 | 960 | 712 | 1062
Grønlands Håndbold Forbund | 2.971 | 2.526 | 1.748 | 1.555 | 2.209 | 1.775 | 590 | 217 | 442 | 204 | 322
Grønlands Ski Forbund | 1.670 | 1.731 | 1.685 | 2.179 | 1.356 | 1.461 | 347 | 172 | 299 | 385 | 258
Grønlands Taekwon-do Forbund | 957 | 645 | 677 | 638 | 914 | 698 | 157 | 10 | 50 | 34 | 447
Klubber uden Specialforbund | 1.769 | 2.495 | 1.439 | 656 | 988 | 999 | 217 | 113 | 164 | 217 | 288
Ældreidrætten | - | - | 567 | 792 | 696 | 873 | 0 | 0 | 0 | 227 | 646
Grønlands Volleyball Forbund | 857 | 629 | 403 | 430 | 372 | 302 | 99 | 17 | 68 | 64 | 54
Grønlands Qajak Forbund | 671 | 717 | 356 | 592 | 389 | 183 | 53 | 14 | 23 | 59 | 34

Kilde: Grønlands Idræts-Forbund

SORLAK Grønlands Ungdoms Fællesråd

SORLAK er en paraplyorganisation for frivillige børne- og ungdomsorganisationer og foreninger.

Se mere om SORLAK på adressen: www.sorlak.gl

INUTEK Grønlands Teknologiske Selskab

INUTEK virker for at skabe tværfaglig kontakt mellem personer, institutioner og virksomheder med viden om og interesse for teknologi og videnskab i Grønland og i de øvrige arktiske områder. Formålet er blandt andet at påvirke den teknologiske forskning og udvikling under hensyntagen til de miljø- og samfundsmæssige forhold i de arktiske områder.

Se mere om INUTEK på adressen: www.inutek.gl

Det Grønlandske Selskab

Det Grønlandske Selskabs formål er at udbrede kendskabet til Grønland og støtte det dansk/grønlandske samarbejde.

Selskabet udgiver en række særskrifter og siden 1953 tidsskriftet Grønland med artikler om grønlandske og arktiske emner.

Se nærmere om Det Grønlandske Selskab på adressen: www.groenlandselskab.dk

Kirken

Grønland er et selvstændigt stift inden for den danske folkekirke med egen biskop og domkirke, underlagt Grønlands Selvstyre.

Den kirkelige centraladministration varetages af biskoppen.

Grønland er opdelt i tre provstier med dertil hørende 17 præstegæld.

Provstierne er fordelt således:

·         Syd provsti: Nanortalik, Qaqortoq, Narsaq og Paamiut

·         Midt provsti: Nuuk, Manittsoq, Sisimiut, Tasiilaq og Illoqqortoomiit

·         Nord provsti: Kangaatsiaq, Aasiaat, Qasigiannguit, Ilulissat, Qeqertarsuaq, Uummannaq, Upernavik og Qaanaaq.

Se mere om kirken på adressen: www.ilagiit.gl

Oversigt 8.1. Antal døbte, konfirmerede, ægteviede par og begravelser

| 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013
| Døbte
Syd Provsti | 103 | 112 | 135 | 146 | 124 | 113
Midt Provsti | 368 | 312 | 295 | 303 | 262 | 262
Nord Provsti | 159 | 261 | 239 | 188 | 228 | 228
I alt | 630 | 685 | 669 | 637 | 614 | 603
| Konfirmerede
Syd Provsti | 164 | 153 | 134 | 148 | 199 | 133
Midt Provsti | 546 | 468 | 439 | 411 | 354 | 399
Nord Provsti | 313 | 336 | 260 | 315 | 286 | 304
I alt | 1023 | 957 | 833 | 874 | 839 | 836
| Ægteviede par
Syd Provsti | 38 | 35 | 29 | 92 | 33 | 30
Midt Provsti | 106 | 69 | 84 | 229 | 93 | 78
Nord Provsti | 98 | 70 | 82 | 156 | 83 | 80
I alt | 242 | 174 | 195 | 477 | 209 | 188
| Begravelser
Syd Provsti | 79 | 104 | 105 | 92 | 105 | 94
Midt Provsti | 234 | 176 | 237 | 229 | 184 | 237
Nord Provsti | 159 | 158 | 141 | 156 | 135 | 119
I alt | 472 | 438 | 483 | 477 | 424 | 450

Kilde: Bispekontoret

Tabel 1. Besøgende i Grønlands Nationalmuseum og Arkiv

| 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013
I alt | 14.106 | 16.764 | 16.318 | 17.260 | 15.271 | 12.869 | 11.556
Børn | 2.858 | 2.868 | 2.675 | 2.959 | 3.348 | 2.075 | 1.891
Voksne | 11.248 | 13.896 | 13.643 | 14.301 | 11.923 | 10.794 | 9.665

Kilde: Grønlands Nationalmuseum og Arkiv

21. Råstoffer

2014-05-15

Administration af råstofområdet

Råstofområdet reguleres af Inatsisartutlov nr. 7 af 7.december 2009 om mineralske råstoffer og aktiviteter af betydning herfor (råstofloven), med efterfølgende ændringer. Loven trådte i kraft d.1. januar 2010 og markerede dermed Grønlands hjemtagelse af området i henhold til loven om Selvstyre.

Naalakkersuisut har fra efteråret 2013 ophævet nultolerance-politikken fra 1953 vedrørende brydning af uran og andre radioaktive mineraler, Grønland kan nu opstille mineprojekter for uran og andre radioaktive jordarter.

Departementet for Erhverv, Råstoffer og Arbejdsmarked, foretager initiativer til lovgivning på råstofområdet (olie, mineraler og is/vand) samt strategiudvikling af råstofpolitikken, markedsføring, herunder geologiske undersøgelser og arbejdsmarkeds- og erhvervstiltag i tilknytning råstofaktiviteter, borgerinddragelse, IBA-aftaler (Impact Benefit Agreements, samarbejdsaftaler mellem Grønlands Selvstyre, de berørte kommuner og den søgende selskab) socioøkonomiske forhold samt vurderinger af samfundsmæssig bæredygtighed (såkaldte VSB-redegørelser).

Afdelingen for Geologi, som hører under departementet, varetager evaluering og fortolkning af geologiske undersøgelser, leverer input til markedsføring og strategiudviklingen.

Råstofstyrelsen foretager administration af råstoflicenser, kontrol og tilsyn af disse samt godkendelse af aktiviteter.

Miljøstyrelsen som organisatorisk hører under Departementet for Bolig, Miljø og Natur har ansvaret for bl.a. at udarbejde miljømæssige vurderinger, afgørelser og indstillinger på råstoffer til Naalakkersuisut og derfor har en forbindelse til DCE (Nationalt Center for Miljø og Energi, under Århus Universitet) og Pinngortitaleriffik (Grønlands Naturinstitut).

Indtægter

Hvis Grønland i løbet af ét år opnår indtægter fra råstofaktiviteter på mere end 75 mio. kr., reduceres statens tilskud til Selvstyret med et beløb, der svarer til halvdelen af de indtægter som overstiger 75. mio. kr. Hvis bloktilskuddet reduceres til nul, indledes der nye forhandlinger om de fremtidige økonomiske relationer mellem Grønland og Danmark.

Grønlandsk ejendomsret

Med vedtagelse at Råstofloven, overtog Grønland ejendomsretten til den grønlandske undergrund, herunder udstedelse og administration med forundersøgelses-, efterforsknings- og udnyttelsestilladelser indenfor både mineral- og kulbrinteområdet.

Olie - og mineralefterforskning

Naalakkersuisut kan give tilladelser til forundersøgelser, efterforskning og udnyttelse; udnyttelsestilladelser gives kun til aktieselskaber. Selskaberne skal som hovedregel have hjemsted i Grønland og skal i ansøgningen dokumentere at have fornøden sagkundskab og økonomisk baggrund for udnyttelsesvirksomheden.

Tilladelsen kan også indeholde forpligtelser til at anvende grønlandsk arbejdskraft eller underleverandører samt bestemmelser om, at de udnyttede råstoffer skal forarbejdes i Grønland. Inden udnyttelsen går i gang skal der forelægges en udnyttelsesplan, som skal godkendes af Naalakkersuisut. I godkendelsen fastsætter Naalakkersuisut vilkår om den mængde, der må udnyttes. Etableringen og drift af tilknyttede energi- og rørledningsanlæg skal også godkendes. Selvstyret kan opkræve vederlag af rettighedshaveren.

En tilladelse til olieefterforskning og udnyttelse kan gives for op til 10 år eller i særlige tilfælde i op til 16 år. En tilladelse gives efter en af flere metoder, f.eks. en offentlig udbudsrunde, hvor olieselskaber kan indgive ansøgninger med oplysninger om sagkundskab, økonomisk baggrund samt procedurer ifm. sikkerhed, sundhed og miljø.

Småskala-tilladelser

Tilladelser til efterforskning og udnyttelse af mineraler i mindre skala gives kun til fysiske personer og altså ikke til selskaber. Tilladelserne gives kun til personer, der er fast bosiddende i Grønland og har været det i fem år op til ansøgningen og har været fuld skattepligtig i den periode.

Der findes to typer af småskala-tilladelser, med eller uden eneret til det godkendte område med arealer på 1 km² og derunder som gives højst for en periode på tre år. Småskalatilladelser med eneret giver muligheden for en udnyttelse af sten man samler eller bryder på det ansøgte område som skal godkendes af Råstofstyrelsen. Man kan søge om tilladelse til at beskæftige op til 9 personer og tilladelsen kan forlænges hvis man der finder en kommerciel forekomst. En tilladelse kan maksimalt gælde i 30 år.

Småskalatilladelser uden eneret giver mulighed for at indsamle smykkesten og mineraler med håndholdt værktøj og udstyr inden for de fire kommuner. Tilladelsen er også gyldigt i tre år og kan ikke forlænges, men kan søges om en ny tilladelse ved udløb.

Med småskalatilladelse kan man sælge mineralske råstoffer for over 100.000 skattepligtige kroner pr. år.

Uden småskaltilladelser kan personer der er fastboende i Grønland og fuldt skattepligtige frit, uden brug af mekaniske redskaber eller sprængstoffer, indsamle løse sten og mineralske råstoffer uden for det område, hvor personer og mineselskaber har eneretstilladelser, men ikke diamenter, rubiner, safirer, smaragder, chrysoberyl og opal. Man skal dog søge om eksporttilladelser og personer uden småskala-tilladelse må sælge mineralske råstoffer til en værdi for 100.000 kr. som skal indberettes til Skattestyrelsen.

Antallet af tilladelser af olie- og mineralefterforskninger og forbruget af økonomiske midler i forbindelse hermed samt antallet af småskala-tilladelser fremgår nedenfor.

Oversigt 1. Olieefterforskning i Grønland

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013
Forundersøgel-ser (aktive) | . | . | . | . | . | . | 4 | 7 | 9 | 9 | 7 | 11 | 17 | 23 | 27 | 25 | 27 | 18
Efterforskningstilladelser (udstedte) | . | . | . | . | . | . | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 6 | 11 | 13 | 20 | 20 | 20 | 22
Efterforskningsudgifter i millioner USD | . | . | . | . | . | . | 0,9 | 2,4 | 2,9 | 2,9 | 1,9 | 9,5 | 115,5 | 102,0 | 501,7 | 823,9 | 219,8 |

Kilde: Råstofstyrelsen

Oversigt 2. Mineralefterforskning i Grønland

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013
Forundersøgel-ser (aktive) | 22 | 24 | 13 | 14 | 15 | 6 | 6 | 11 | 12 | 12 | 12 | 14 | 14 | 11 | 21 | 25 | 25 | 22
Efterforsknings-tilladelser (udstedte) | 60 | 57 | 41 | 26 | 24 | 19 | 17 | 19 | 22 | 33 | 29 | 63 | 67 | 71 | 73 | 77 | 79 | 76
Udnyttelses-tilladelser (udstedte) | . | . | . | . | . | . | . | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 5
Efterforskningsudgifter i millioner DKK | 67,5 | 105,0 | 109,0 | 46,9 | 103,4 | 111,8 | 20,8 | 44,9 | 66,2 | 191,0 | 135,0 | 471,0 | 497,0 | 300,0 | 522,3 | 711,3 | 518,9 |

Kilde: Råstofstyrelsen

Oversigt 3. Småskala-tilladelser

| 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013
Tilladelser med eller uden eneret (udstedte) | . | . | . | . | . | . | . | . | . | . | . | . | . | 1 | 6 | 8 | 12 | 12

Kilde: Råstofstyrelsen

Disse udnyttelsestilladelser vedrører jernmineprojektet Isukasia ved Sydgrønland, molybdænprojektet ved Malmbjerget i Østgrønland, Skærgaard også i Østgrønland med platingruppe-elementer og guld, Citronfjorden i Nordgrønland også med platingruppe-elementer og guld, Motzfeldt Sø i Sydgrønland med niobium og tantal, Kringlerne (Killavaat Alannguat) med forekomster af tantal, niobium og zircoium og Kvanefjeldet (Kuannersuit) med forekomster med sjældne jordarter af uran, zink og fluor.

Kommuner og betonvirksomheder

Naalakkersuisut kan godkende at kommuner, betonvirksomheder og sandsugningsvirksomheder kan indsamle og/eller bryde sand, grus, sten og lignende materialer til vej- og byggematerialer uden udnyttelsestilladelse.

Økonomi

I forbindelse med at tiltrække olie- og mineralselskaber til Grønland arbejdes der med forskellige økonomiske instrumenter som selskabs- og udbytteskat, produktions- og/ eller overskudsroyalty, statsdeltagelse/overskudsdeling/produktionsdeling samt arbejds- og træningsforpligtelser.

Der er i samarbejde med PriceWaterhouseCoopers gennemført en sammenligning af vilkårene i forskellige lande med henblik på at finde et niveau for Grønland, der gør interessant for olie- og mineralindustrien.

Aktiviteters ophør

Når råstofaktiviteterne ønskes indstillet, skal rettighedshaveren gennemføre en nedlukning ved at fjerne anlæg og desuden rydde op i området, hvor aktiviteterne har fundet sted. Endvidere skal rettighedshaveren sikre, at det foretages miljømonitering i området efter nedlukning.

Naalakkersuisut kræver, at rettighedshaveren stiller en sikkerhed for nedlukningen og miljømoniteringen af området.

Ifølge loven skal virksomheder, der ønsker at påbegynde råstofaktiviteter, søge at begrænse faren for forurening og tage hensyn til muligheder for at bortskaffe forurenende stoffer. Loven indeholder desuden bestemmelser, der skal holdes for at værne om klimaet og naturen.

Ved farer for miljøskade skal den ansvarlige søge at afværge den og orientere Naalakkersuisut om faren. Den ansvarlige har pligt til at yde erstatning for eventuel skade.

Udnyttelse af olie- og mineralforekomster, anvendelse af undergrunden og energiressourcer, opførelse ad større anlæg ifm. råstofaktiviteter samt indstilling af sådanne anlægs drift kan ske kun, når der foreligger en vurdering af virkningerne på miljøet, og en redegørelse herfor er godkendt (den såkaldte VVM-redegørelse) af Naalakkersuisut.

Samfundsmæssig bæredygtighed

Råstofloven kræver, at der ifm. aktiviteter, der antages at få væsentlig indflydelse på samfundsforhold, udarbejdes en vurdering af den samfundsmæssige bæredygtighed (VSB-redegørelsen), som skal godkendes af Naalakkersuisut. En VSB blev derfor udarbejdet ifm. de ansøgte off-shore, boreprogrammer for 2010 og 2011, og der blev indgået en samarbejdsaftale mellem Selvstyret, kommunerne og Cairn Energy på baggrund heraf. Aftalen omfattede bl.a. udvikling af NUNAOIL, et kompetenceløft og ordrer til grønlandske virksomheder.

Der er ligeledes udarbejdet VSB-redegørelser for jernprojektet ved Isukasia, rubinprojektet ved Qeqertarsuatsiaat og  eudialyt-projektet ved Killavaat Alannguat. VSB-redegørelserne har alle været i høring i forbindelse med ansøgningerne om udnyttelsestilladelser, og danner herefter baggrund for IBA-forhandlingerne (Impact Benefit Agreement) med selskaberne.

Råstofskolen i Sisimiut, et center for uddannelses- og kompetencetiltag på råstofområdet, stod færdig i efteråret 2010.

Links

Råstofstyrelsen, www.govmin.gl